VÅREN 2023 | EB 99.1

GD COMM | PUBLIC YTTRANDE MONITORING UNIT

EUROPAPARLAMENTET

EUROBAROMETER

DEMOKRATI I AKTION

ETT ÅR FÖRE VALET TILL EUROPAPARLAMENTET

Europaparlamentet

Dokument utarbetat av Pierre Dieumegard för Europa-demokratin-Esperanto Syftet med detta ”preliminära” dokument är att göra det möjligt för fler människor i Europeiska unionen att bli medvetna om de dokument som EU utarbetar (och finansieras genom deras skatter). Without översättningar, människor är uteslutna från debatten. Detta dokument ”Eurobarometer” var endast på engelska i en pdf-fil. Från den här ursprungliga filen skapade vi en odt-fil, somutarbetats av Libre Office-programvaran, för maskinöversättning till andra språk. Resultaten finns nu tillgängliga på alla officiella språk. Det är önskvärt att EU:s administration tar över översättningen av viktiga dokument. ”Viktiga dokument” är inte bara lagar och förordningar, utan också den viktiga information som behövs för att fatta välgrundade beslut tillsammans. För att tillsammans diskutera vår gemensamma framtid och möjliggöra tillförlitliga översättningar skulle det internationella språket esperanto vara mycket användbart på grund av dess enkelhet, regelbundenhet och noggrannhet. Kontakta oss: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

IMPRESSUM

Betänkandet har utarbetats för Europaparlamentet av Kantar Public.

ANSVARIG

Philipp SCHULMEISTER, enhetschef

BIDRAGANDE FÖRFATTARE

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, projektledare

Monika ALPOEGGER

Yasser EL KOURA

Antoine MOUNIER

Olaf ZÜHLKE

PRODUKTION

Katarzyna Oniszk

GRAFISK DESIGN

Ana-Maria ZAMBORI

Manuskriptet färdigställdes i maj 2023

Bryssel, © Europeiska unionen, 2023

OM UTGIVAREN

Detta dokument offentliggjordes av enheten för övervakning av allmänhetens yttranden inom Europaparlamentets generaldirektorat för kommunikation (GD COMM).

För att kontakta enheten för övervakning av opinionen, skriv till: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

SPRÅKVERSION

Original: SV

ANSVARSFRISKRIVNING

Detta dokument är utarbetat och riktar sig i första hand till Europaparlamentets ledamöter och personal för att bistå dem i deras parlamentariska arbete. Dokumentets innehåll är ensamt ansvarigt för upphovsmannens eller författarnas ansvar, och eventuella åsikter som framförs häri bör inte anses utgöra en officiell ståndpunkt från parlamentet.

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

10 NYCKEL TAKE-AWAY	5

SAMMANFATTNING	7

SAMMANHANG	11

METODIK	16

1. LIVET I EU: DEMOKRATI OCH LEVNADSSTANDARD	17

1.1. Rysslands aggression mot Ukraina	39

1.2. Inflation och stigande levnadskostnader	43

1.3. Medborgarnas liv i en tid av flera kriser	48

1.4. Demokratins tillstånd i EU	72

2. EN ÖVERSYN AV EUROPAPARLAMENTETS VALPERIOD: FYRA ÅR I	94

3. ETT ÅR FÖRE VALET TILL EUROPAPARLAMENTET 2024: MEDBORGARE INFÖR VALOMGÅNGEN	123

3.1. Val till Europaparlamentet	123

3.2. Fokus på ungdomar	153

3.3. Röstningsbeteende	158

4. MEDBORGARNAS UPPFATTNING OM EU OCH EUROPAPARLAMENTET	175

4.1. EU:s uppfattning	175

4.2. Uppfattning om Europaparlamentet och dess roll	208

SLUTSATS	222

TEKNISKA SPECIFIKATIONER	223

Kommentarer i frihet	229

10 NYCKEL TAKE-AWAY

1 GÅR VIDARE FRÅN ”PERMAKRISEN”

Efter år av permakris i EU kan medborgarnas försämrade uppfattningar om deras personliga ekonomiska utsikter och förväntningar på deras framtida levnadsvillkor komma att upphöra. En majoritet av de svarande (52 %) förväntar sig fortfarande att landets ekonomiska situation kommer att förvärras under det kommande året, men denna andel har minskat med åtta procentenheter under det senaste halvåret.

2 HOPP, FAKTISKT

Hopp är den känsla som oftast nämns av EU-medborgare (37 %), som kommer i first, eller joint-first, i åtta EU-medlemsstater. Osäkerheten på grund av de pågående kriserna ligger dock på andra plats på 34 % och är också högst upp på listan i åtta EU-medlemsstater.

3 LEVNADSKOSTNADER ÄR FORTFARANDE HÖGA

Den levnadskostnadskrisen ligger fortfarande mycket i minnet hos många européer. 65 % är inte nöjda med de åtgärder som vidtagits av den nationella regeringen, 57 % är missnöjda med de åtgärder som vidtagits av EU.

4 FRAMTIDEN LYSER LJUS(ER)

En majoritet i 25 EU-medlemsstater är dock optimistiska när det gäller EU:s framtid. Optimismen har ökat med sju procentenheter sedan hösten 2022 och ligger nu på 64 % totalt på EU-nivå.

5 VI #STANDWITHUKRAINE

Mer än ett år in i Rysslands krig mot Ukraina fortsätter medborgarna i hela EU att stödja EU:s stöd till det senare: 76 % godkänner dessa åtgärder, en ökning med två procentenheter sedan hösten 2022. Dessutom är stödet till Ukraina den bästa EU -åtgärden som medborgarna påminner om: 74 % har hört talas om det, 36 procentenheter mer än den näst mest framkallade EU-åtgärden.

6 DEMOKRATI I PRAKTIKEN: EU LEVERERAR

71 % av européerna skulle säga att EU:s åtgärder påverkar deras vardag. De EU-åtgärder som medborgarna är mest nöjda med är stöd till Ukraina (69 %), demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (64 %) samt utrikespolitik (54 %).

7 FRÅGANS KÄRNA

Demokrati är det grundläggande värde som medborgarna vill att Europaparlamentet ska försvara. Eftersom 37 % nämner detta är det också det ledande värdet i 14 EU-medlemsstater. Majoriteten av medborgarna är också nöjda med hur demokratin fungerar i Europeiska unionen (54 %).

8 DEMOKRATI ÄR DET SOM GÖR OSS

En absolut majoritet av EU-medborgarna är också nöjda med sju av tio olika aspekter av demokratin. Fria och rättvisa val (70 %), yttrandefrihet (70 %) och respekt för grundläggande rättigheter (66 %) är de aspekter som ger mest tillfredsställelse.

9 DET ÄR ETT DATUM (OCH FLER MEDBORGARE VET REDAN OM DET)

Medvetenheten om att valet till Europaparlamentet kommer att äga rum 2024 ökar kraftigt till 45 % av medborgarna – nio procentenheter högre än för sex månader sedan och signi#kanske högre än vid en liknande tidpunkt före det senaste valet till Europaparlamentet 2019, då medvetenheten om datumet var 32 %.

10 2024 EUROPAPARLAMENTSVAL: KOMMER UPP

Intresset för nästa val till Europaparlamentet ligger på 56 % bland medborgarna, vilket är sex procentenheter högre än ett år före det senaste valet till Europaparlamentet. Vad är mer: två tredjedelar av medborgarna (67 %) uppger att de sannolikt kommer att rösta, när 58 % sade det 2018.

SAMMANFATTNING

Våren är en vacker tid över hela världen. I Japan blommar miljontals körsbärsblommor, vilket betyder livskraft och en ny början. I Alaska vaknar grizzlybjörnungar sömnigt från viloläge till det sprakande ljudet av smältande snö. Och varje år i Europa, liksom flockar av flyttfåglar som lämnar sina vintermiljöer, svär intervjuarna för Europaparlamentets vår Eurobarometer ut för att upptäcka vad som har förändrats under den kalla årstiden, och vad som har förblivit detsamma. Vad kan de förvänta sig att hitta den här gången, 2023?

De senaste tre åren har varit en utmaning. Collins Dictionary 2022 Word of the Year var ”permakris”, vilket indikerar en längre period av instabilitet och osäkerhet. Men svaren från de 26,376 deltagarna målar en förvånansvärt nyanserad bild av motståndskraft. De nuvarande ekonomiska svårigheterna påverkar utan tvekan européerna allvarligt. Men ett år före valet till Europaparlamentet visar undersökningen också att demokratin är starkt rotad i medborgarnas hjärtan. Européerna erkänner EU:s betydelse och ser framför allt på ett positivt sätt. Deras framtidsutsikter blir mer och mer hoppfulla.

LIVET, DEMOKRATIN OCH EUROPA

Utgångspunkten för diagnosen är dock nykter. Ungefär en fjärdedel av de svarande (26 %, + 2 procentenheter sedan oktober-november 2022) anser att saker och ting går i rätt riktning i sitt eget land, medan en klar majoritet på 61 % (-1 procentenheter) säger att den övergripande situationen är på väg i fel riktning. På EU-nivå är resultatet mer positivt – nästan en tredjedel (32 %, + 1 procentenheter) av de svarande anser att saker och ting går i rätt riktning i EU, men 47 % (-4 procentenheter) anser motsatsen. Denna känsla är starkast i Frankrike (61 %) och Grekland (62 %).

Denna bedömning kretsar kring det faktum att detta är tider av personliga svårigheter för Europas medborgare. En nedgång i levnadsstandarden är uppenbar. Hälften av de svarande (50 %) ser sin egen levnadsstandard på senare tid och förväntar sig att den kommer att minska ytterligare. Därför vill medborgarna naturligtvis att deras ledare ska reagera, och de förväntar sig att EU vidtar åtgärder. Men hittills tror en majoritet att det finns mer att göra. Nära två tredjedelar (65 %, + 1 procentenheter) säger att de inte är nöjda med de åtgärder som deras land vidtagit för att hantera krisen, och 57 % (+ 1 procentenheter) är inte nöjda med vad EU gjorde på detta område.

Men folk har inte förlorat förtroendet för den demokratiska processen. Demokratin anses vara värd att kämpa för, och allmänhetens engagemang för demokratiska värden är högt. När Europaparlamentet efterfrågar de värden som parlamentet bör prioritera är demokrati det mest omnämnda värdet av medborgarna (37 %, + 1 procentenheter), följt av skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (28 %, -1 procentenheter) samt yttrandefrihet och tankefrihet (27 %, -1 procentenheter).

Dessutom uppskattar människor hur demokratin genomförs i Europa. 56 % av medborgarna är nöjda med hur demokratin fungerar i sitt land, och 54 % är nöjda med hur demokratin fungerar i EU. Detta gäller även för många av dess centrala aspekter: EU-medborgarna är mest nöjda med fria och rättvisa val (70 %), yttrandefrihet (70 %) och respekten för de grundläggande rättigheterna (66 %).

HÄR KOMMER LEVERANSEN – VAD EUROPA GJORDE FÖR DIG

Demokratin får en enorm kredit från medborgarna. För att ta reda på i vilken utsträckning människor uppmärksammade den europeiska demokratin i praktiken frågade Eurobarometern medborgarna om deras medvetenhet och tillfredsställelse med EU:s politik och framför allt Europaparlamentets resultat. Har Europaparlamentet gett resultat som människor förväntade sig?

Medvetenheten om EU:s åtgärder under de senaste åren är i allmänhet hög. De allra flesta är medvetna om EU:s inverkan på deras dagliga liv: Omkring sju av tio (71 %) delar detta yttrande, varav nästan en femtedel (18 %) för vilka EU:s åtgärder ”mycket” har en inverkan. Europaparlamentets roll i detta sammanhang erkänns också – 62 % har nyligen läst, sett eller hört talas om Europaparlamentet. Det finns dock stora skillnader mellan länderna, med värden som sträcker sig från 85 % medieåterkallelse i Finland till bara 39 % i Frankrike.

I detalj, ett år i Rysslands invasion, utmärker sig EU:s stöd för Ukraina som den prestation som medborgarna är mest medvetna om: 74 % har hört att EU och Europaparlamentet agerar på detta område, och 69 % är nöjda med de åtgärder som vidtagits. Tillfredsställelsen är störst i Sverige (97 %), Finland (96 %), Nederländerna och Portugal (båda 95 %). Svarande i Slovakien, Grekland (båda 51 %) och Bulgarien (54 %) är minst benägna att godkänna.

Andra politikområden tenderar att vara mindre synliga. Med ett visst avstånd följer migration och asyl (38 %) och EU:s gröna giv (37 %) i rangordningen av ämnen som medborgarna har hört talas om. Dessa ämnen är inte bara mindre kända, men har också mindre godkännande (43 % respektive 47 % tillfredsställelse). Tillfredsställelsen är större när det gäller demokratiska rättigheter/respekt för rättsstatsprincipen (64 %) och utrikespolitik (54 %).

VAL – DEMOKRATINS HÖRNSTEN

I slutet av våren 2024 kommer medborgarna att uppmanas att beställa en ny leverans: EU-valet. Eurobarometern mätte betydelsen av detta evenemang för väljarna. Den vikt som medborgarna lägger vid dessa val har förblivit stabil – men både intresset för valet till Europaparlamentet och sannolikheten för att rösta har ökat mätbart, särskilt jämfört med för fem år sedan.

Andelen svarande som är intresserade av valet till Europaparlamentet är nu högre än vid en liknande tidpunkt före det föregående valet. I början av 2018 uppgav 50 % att de var intresserade, och 48 % uppgav att de inte var intresserade. Under 2023 är en klar majoritet av de svarande (56 %) intresserade av nästa val till Europaparlamentet (inklusive 15 % som säger att de är ”mycket intresserade”), medan 43 % säger att de inte är intresserade. Intresset är störst i Nederländerna (75 %), medan människor i Tjeckien (27 %) och Slovakien (26 %) inte är så fascinerade.

Medvetenheten om datumet för nästa val till Europaparlamentet har också ökat: 45 % av medborgarna vet att det kommer att hållas någon gång nästa år. Detta är en ökning med 13 procentenheter jämfört med föregående val (april 2018) och en ökning med nio procentenheter sedan hösten 2022.

När det gäller betydelsen av att gå till valurnan lägger nästan hälften av medborgarna (48 %, + 2 procentenheter sedan oktober-november 2022) stor vikt vid röstning i valet till Europaparlamentet, medan 38 % (-1 procentenheter) anser att det är minst medelviktigt att rösta i dem. Endast 13 % (-1 procentenheter) anser att detta val inte spelar någon roll alls.

Dessa siffror överensstämmer med de siffror som registrerades vid motsvarande tidpunkt före det senaste valet till Europaparlamentet. I april 2018 (dvs. omkring tretton månader före valet) lade 49 % stor vikt vid att rösta i dessa val, medan 17 % ansåg att de var av låg betydelse.

Hög vikt, medvetenhet och intresse leder till en hög benägenhet att rösta. Två tredjedelar (67 %) av medborgarna hävdar att det är högst sannolikt att de röstar i valet till Europaparlamentet om de hålls nästa vecka. Sammanfattningsvis ligger valrelaterade indikatorer redan nu på en högre nivå än vad de var för fem år sedan.

KONTEXTEN ÄR VIKTIG – VAD MEDBORGARNA TYCKER OM EUROPA

Valen är en del av den övergripande politiska ramen. EU-medborgarnas allmänna inställning till Europeiska unionen och Europaparlamentet har utvecklats under en längre period. De positiva åsikterna har till stor del ökat under det senaste decenniet och har inte förändrats nämnvärt under de senaste sex månaderna. En majoritet (45 %, -2 procentenheter) säger att EU framkallar en positiv bild för dem, medan 17 % (+ 3 procentenheter) har en negativ bild. Ett yttrande är anmärkningsvärt stabilt på en hög nivå sedan omkring 2018: en klar majoritet (61 %, -1 procentenheter) anser att landets medlemskap i EU är bra, medan endast omkring en av tio (11 %, + 1 procentenheter) anser att det är negativt. Något mer än en fjärdedel (27 %, ingen förändring) tycker att detta varken är bra eller dåligt.

När det gäller Europaparlamentet har mer än en tredjedel av de svarande (37 %, + 1 procentenheter) en positiv bild av Europaparlamentet, medan mindre än en av fem (19 %, + 2 procentenheter) har en negativ bild. Majoriteten av respondenterna (43 %, -2 procentenheter) uttrycker en neutral uppfattning.

På frågan om de ämnen som parlamentet skulle vilja ta upp som en prioritering fortsätter kampen mot fattigdom och social utestängning att vara högst upp på rangordningen (38 %, + 1 procentenheter). Detta följs av folkhälsa (33 %, -1 procentenheter), åtgärder mot klimatförändringar (31 %, ingen förändring) och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (31 %, ingen förändring).

FOKUS PÅ UNGDOMAR

Unga svarande (15–24 år) är särskilt intresserade av Eurobarometern, eftersom deras attityder och åsikter föregriper framtida trender och utveckling. Några viktiga resultat:

● Rangordningen av de värden som Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga liknar den som observeras bland alla svarande. Demokrati toppar listan över värden för båda grupperna (32 %; samtliga svarande: 37 %), men för ungdomar anses yttrandefrihet och tankefrihet vara lika viktiga (32 %, samtliga svarande: 27 %).

● De prioriteringar som de unga vill att Europaparlamentet ska ta itu med skiljer sig något från den allmänna befolkningens. Kampen mot fattigdom och social utestängning ligger fortfarande på topp (40 %, samtliga svarande: 38 %), tillsammans med åtgärder mot klimatförändringarna, vilket är betydligt mer sannolikt att nämnas av 15–24-åringar än av den allmänna befolkningen (40 % jämfört med 31 %).

● 42 % av respondenterna i åldern 15–24 år anser att det är mycket viktigt att de personligen röstar i valet till Europaparlamentet – de är något mindre benägna att säga det än genomsnittet (48 %).

● Att göra en förändring viktig för de unga. Frågade av skäl att rösta, det är en medborgerlig plikt (35 %; samtliga svarande: 38 %) och vilja stödja ett politiskt parti (35 % mot 36 %) är de två främsta skälen för både unga och genomsnittet. Men viljan att förändra saker (33 % jämfört med 29 %) följer på tredje plats för unga respondenter.

FRAMTIDENLIGGER FRAMFÖR OSS – ETT FÖRSTA VISSEL AV VÅREN

Eurobarometern våren 2023 visar att medborgarna har en ambivalent bild av tillståndet i unionen. De utvärderar EU:s och Europaparlamentets resultat i kristider med ett kritiskt öga, men erkänner också framgång. De har olika bilder av EU och Europaparlamentet, men har en hög grad av tro på Europas demokratiska processer. Trots krisen och vintern av malcontent just upplevt, har dessa åsikter – för det mesta – inte genomgått några större förändringar under de senaste sex månaderna. Det finns dock ett anmärkningsvärt undantag från detta mönster. När människor specifikt tillfrågades om den framtida utvecklingen tenderade svaren att vara betydligt ljusare än för ett halvår sedan:

● När det gäller EU:s framtid säger nästan två tredjedelar (64 %) att de är optimistiska om EU:s framtid, medan endast 32 % säger att de är pessimistiska. Andelen optimistiska har ökat med sju procentenheter sedan den föregående undersökningen hösten 2022.

● När det gäller deras egen levnadsstandard förväntar sig fortfarande de allra flesta av de svarande en minskning under nästa år (79 %), men denna siffra är markant mindre än ett halvår sedan – den minskade med sex procentenheter. Medborgarna är också mer benägna att ange att de inte förväntar sig någon förändring av sin levnadsstandard alls (19 %, + 5 procentenheter).

● När det gäller den framtida ekonomiska utvecklingen förväntar sig en majoritet av de svarande fortfarande en försämring under det kommande året (52 %), men denna siffra är betydligt lägre än för ett halvår sedan – den har minskat med åtta procentenheter.

Så trots det svåra sammanhanget kan trenderna mycket väl indikera de första tecknen på en vändning – en attitydmässig återhämtning som långsamt men stadigt förvandlas till en mer positiv syn på kommande saker.

Det fanns ytterligare en punkt i frågeformuläret som var anmärkningsvärt. Det handlade inte om åsikter eller attityder, utan om känslor. Respondenterna presenterades med fjorton känslor – positiva och negativa – och fick frågan vilken av dem som bäst beskriver deras nuvarande känslomässiga status. Naturligtvis återspeglar deras val tidens tvetydighet, men huvudsvaret var: hoppfull (37 %).

Just nu går européerna igenom en period av svårigheter. Ändå är deras hopp för framtiden säkert att hjälpa dem i deras gemensamma ansträngningar att göra ”permakris” ett ord från det förflutna.

SAMMANHANG

Fältarbetet för Europaparlamentets Eurobarometerundersökning våren 2023 genomfördes av Kantar mellan den 2 och 26 mars i alla 27 EU-länder. För att korrekt tolka undersökningsresultaten är det viktigt att ta hänsyn till det politiska och samhälleliga sammanhanget vid tidpunkten för fältarbetet. Alla nationella resultat för de frågor som ställs i denna undersökning – och i fortsättningen även de europeiska genomsnittsresultaten – måste ses mot bakgrund av situationen och den offentliga debatten vid tidpunkten för fältarbetet.

RYSSLANDS KRIG MOT UKRAINA

Ett år efter Rysslands fullskaliga invasion i Ukraina fortsatte kriget på europeisk mark att spela en central roll i den offentliga debatten, särskilt som världen firade första årsdagen av den olagliga aggressionen den 24 februari 2023. Strax innan konflikten gick in i sitt andra år röstade FN:s generalförsamling med stor majoritet för en resolution som uppmanar Ryssland att dra sig ur Ukraina ”ovillkorligt och omedelbart” och att nå en ”global, rättvis och varaktig fred”. 141 medlemsstater röstade för denna resolution och endast sju mot – Vitryssland, Demokratiska folkrepubliken Korea, Eritrea, Mali, Nicaragua, Ryssland och Syrien. Bland de 32 nedlagda rösterna fanns Kina, Indien och Pakistan.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

Sedan Rysslands krig mot Ukraina inleddes har EU gett Ukraina humanitärt, politiskt, ekonomiskt och militärt stöd. EU enades mycket snabbt om en rad sanktioner mot Ryssland som svar på invasionen och har sedan dess förblivit beslutsamma och enade i sina åtgärder.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en Den 25 februari 2023 enades EU:s ledare om det tionde sanktionspaketet som svar på Rysslands invasion av Ukraina, inbegripet förbud mot export av kritisk teknik och industrivaror och införande av ytterligare sanktioner mot individer och enheter, inbegripet viktiga beslutsfattare, militära ledare, militära befälhavare för Wagnergruppen och drönare.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Eftersom många ukrainska städer fortsatte att uthärda ryska missilattacker, och med särskilt intensiva strider över staden Bakhmut, betonade Ukraina det akuta behovet av att ta emot fler vapen. Leverans av vapen och ammunition till Ukraina har varit ett viktigt ämne i många EU-medlemsstater under fältarbetesperioden. EU har arbetat med överföringar av ammunition från befintliga nationella lager, gemensamma europeiska upphandlingar för att täcka militära behov och en betydande ökning av produktionskapaciteten för att hjälpa Ukraina med vapenleveranser samt återställa europeiska reserver.

Den 13 mars enades Ryssland om att förlänga avtalet om spannmålsexport från Ukraina via Svarta havet med 60 dagar efter förhandlingarna med FN. Samtidigt övervägde Europeiska kommissionen att inrätta en krisreserv för tre länder som gränsar till Ukraina: Polen, Bulgarien och Rumänien, som drabbats av påtryckningar från Ukrainas spannmålsimport på marknaderna i dessa länder.

Den 17 mars utfärdade Internationella brottmålsdomstolen (ICC) en arresteringsorder mot Vladimir Putin för ”olaglig utvisning” av ukrainska barn till Ryssland.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and Den 20 mars anlände Kinas president Xi Jinping till Moskva för ett tre dagar långt statsbesök, där han träffade president Putin och blev den första utländska ledaren att träffa president Putin sedan han åtalades för krigsförbrytelser av ICC.

I mars 2022 hade EU aktiverat direktivet om tillfälligt skydd för5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ att hjälpa människor som flyr från kriget. Sedan dess har ukrainska flyktingar rätt till uppehållstillstånd samt tillgång till utbildning och arbetsmarknad. EU är nu hem för cirka 4 miljoner ukrainare som flydde från invasionen och fann skydd i medlemsstaterna.

I efterdyningarna av den ryska aggressionen både Finland och Sverige, minskade sin årtionden långa politik av militär alliansfrihet och ansökte om att ansluta sig till Nato i maj 2022. Samtidigt som Finland närmade sig sitt mål att snabbt gå in i den transatlantiska försvarspakten med ett överväldigande godkännande av den nödvändiga lagstiftningen under fältarbetet, fortsatte Türkiye och Ungern att blockera Sverige.

EKONOMISKA FÖRHÅLLANDEN

Under 2022 undvek EU:s ekonomi lågkonjunkturen. Sedan hösten 2022 har EU:s ekonomi sett flera positiva utvecklingar. Tack vare samordnade insatser och REPowerEU-planen lyckades EU fylla gaslagringar på historiskt höga nivåer och diversifierad energiimport, vilket bidrog till att minska beroendet av ryska fossila bränslen. Trots energichocken och den rekordhöga inflationen blev avmattningen under tredje kvartalet 2022 mildare än vad tidigare beräknats och under fjärde kvartalet 2022 hanterade EU:s ekonomi en bred stagnation, i stället för den minskning på 0,5 % som förväntades under hösten. Kommissionens ekonomiska vinterprognos 2023 lyfter tillväxtutsikterna och sänker inflationsprognoserna något. Tillväxten för 2022 uppskattas nu till 3,5 % i både EU och euroområdet. BNP i EU beräknas öka med 0,8 % 2023 och 1,6 % 2024.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Enligt uppgifter från Eurostat, EU:s statistikkontor, var EU:s årliga inflation 8,3 % i mars 2023, en minskning från 9,9 % i februari. För ett år sedan var räntan 7,8 %. Den årliga inflationstakten i euroområdet var 6,9 % i mars 2023, en minskning från 8,5 % i februari. För ett år sedan var räntan 7,4 %. De lägsta årliga räntorna registrerades i Luxemburg (2,9 %), Spanien (3,1 %) och Nederländerna (4,5 %). De högsta årliga räntorna noterades i Ungern (25,6 %), Lettland (17,2 %) och Tjeckien (16,5 %).7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

Flera månaders fallande inflationstakt bekräftar att inflationen har nått sin topp, men att den fortfarande är hög och att konsumtionssvagheten kommer att kvarstå på kort sikt eftersom inflationen håller sig högre än den nominella löneökningen. Den monetära åtstramningen kommer att fortsätta, vilket gör att investeringarna dras tillbaka. Den 17 mars beslutade Europeiska centralbanken (ECB) om ytterligare en räntehöjning med 0,50 %8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html trots paniken på finansmarknaderna i Silicon Valley Bank-krisen en vecka tidigare.

Arbetsmarknaderna har också fortsatt att prestera starkt, och arbetslösheten i EU var fortfarande låg på 6,0 % i februari 2023.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

I sin finanspolitiska vägledning för 2024 slog kommissionen ner den allmänna undantagsklausul som avaktiverade stabilitets- och tillväxtpakten sedan covid-19-pandemin inleddes och uppmanade medlemsstaterna att börja fasa ut massiva energisubventioner, eftersom den meddelade att den kommer att inleda förfaranden vid alltför stora underskott under våren 2024. Diskussioner pågår om hur stabilitets- och tillväxtpakten ska reformeras.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

EU:S INSTITUTIONER OCH LAGSTIFTNING PÅ EU-NIVÅ

Den 9 december 2022 arresterade den belgiska federala polisen flera personer som anklagades för penningtvätt och korruption, däribland en av Europaparlamentets vice talmän och tidigare ledamöter av Europaparlamentet. Skandalen har kallats ”Qatargate” med hänvisning till påståenden om att kontanter mottagits från tredjeländer för att påverka EU:s beslutsfattare. I januari 2023 inledde Europaparlamentets talman Metsola en reformprocess med 14 punkter i syfte att stärka Europaparlamentets verktyg för öppenhet, etik och uppförande för att bevara allmänhetens förtroende för institutionen. Under fältarbetet tillkännagav kommissionen planer på att skärpa reglerna för europeiska tjänstemäns avlönade resor, efter avslöjanden om att Qatar betalade en del av generaldirektörens resekostnader medan kommissionen förhandlade om ett luftfartsavtal med Qatar.

I början av året tog Sverige över det roterande ordförandeskapet i Europeiska unionens råd och tillkännagav säkerhet, konkurrenskraft, gröna och energiomställningar, demokratiska värden och rättsstatsprincipen som sina prioriteringar.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Ett par dagar innan fältarbetet började förbjöd Europeiska kommissionen tjänstemän från att använda TikTok-applikationen på företagsenheter på grund av rädsla för möjliga säkerhets- och dataskyddsfrågor. Europaparlamentet och Europeiska unionens råd tillkännagav senare också liknande TikTok-restriktioner.

Internationella kvinnodagen den 8 mars präglades av många evenemang i medlemsstaterna. EU fattade ett historiskt beslut om kvinnors rättigheter och införde sanktioner mot nio personer och tre organisationer som EU anser vara ansvariga för sexuellt våld och storskaliga kränkningar av kvinnors rättigheter. Sanktionerna förbjuder inresa till EU och tillträde till och förflyttning av tillgångar inom EU.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

Europeiska unionen fortsatte också att arbeta med sitt övergripande mål att göra blocket klimatneutralt senast 2050. Fältarbetet har präglats av ett växande motstånd mot förbud mot förbränningsmotorer i Europa. I oktober 2022 nådde EU-rådets och Europaparlamentets förhandlare en principöverenskommelse om förordningen om obligatorisk tillämpning av nollutsläppssatsen för nya personbilar och lätta lastbilar från och med 2035. I början av mars drog dock flera medlemsstater, däribland Tyskland, tillbaka sitt stöd för förbudet och krävde ett undantag för bilar som använder e-bränsle.

Även inom ramen för klimatrelaterad lagstiftning drev Frankrike och flera andra EU-medlemsstater på att kärnkraften skulle ingå som en del av EU:s politik för förnybar energi. Sist men inte minst röstade Europaparlamentet den 14 mars om en text som syftar till att avsevärt minska byggnaders koldioxidavtryck till 2030. För första gången på EU-nivå behandlar denna text beståndet av befintliga bostäder och byggnader, med en tidsplan för obligatorisk renovering. Nya byggnader ska vara utsläppsfria från och med 2028.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

ANDRA STÖRRE EVENEMANG PÅ NATIONELL OCH INTERNATIONELL NIVÅ

Den 27 februari, strax före fältarbetet, enades EU och Storbritannien om nya handelsregler för Nordirland. Avtalet, kallat ”Windsor Framework”, följde månader av samtal som syftade till att underlätta handeln efter brexit mellan Nordirland och resten av Storbritannien.

Den 28 februari inträffade en huvudkollision mellan två tåg söder om Tempedalen i Grekland och dödade minst 58 personer, varav många studenter. Denna tragedi har skakat Grekland och släppt ut en nationell utgjutelse av sorg och upprördhet främst riktad mot landets regering och tjänstemän. Även om den direkta orsaken till denna katastrof kan ha varit mänskliga fel, har järnvägsnätet lidit av år av underinvesteringar och försummelse.

Från och med den 7 mars gick georgiska demonstranter ut på gatorna mot en lag som skulle ha förklarat medier och icke-statliga organisationer som får mer än 20 procent av sin finansiering från utlandet som ”agenter för utländskt inflytande”. Protester fruktade att lagen skulle kopiera liknande rysk lagstiftning som har använts för att begränsa det civila samhället och förtrycka motståndare till regeringen, vilket markerar ett auktoritärt skifte. Protesterna tvingade Georgiens regering att dra tillbaka lagförslaget.

Medelhavskusten var platsen för flera skeppsvrak som bar migranter och orsakade mänsklig förlust. Minst 62 personer dog, varav 12 barn, när en träsegelbåt från Türkiye transporterade migranter från Afghanistan, Iran och flera andra länder till Europa kraschade mot klippor på Kalabriens kust den 26 februari. Omkring 30 migranter saknades och förmodades drunkna efter en överbefolkad båt kapsejsad under ett räddningsförsök av ett lastfartyg utanför Libyens kust den 12 mars.

Den 20 mars överlevde Frankrikes president Macron snävt en misstroendeomröstning i parlamentet efter att han hade drivit igenom en djupt impopulär och mycket omstridd pensionsreform utan omröstning i parlamentet, med åberopande av ett kontroversiellt konstitutionellt verktyg – artikel 49.3. Detta ledde till ytterligare upprördhet och strejker samt till allt våldsamma protester över hela landet.

VAL

Den 12 februari, innan fältarbetet inleddes, vann Nikos Christodoulides – en oberoende centristkandidat med stöd av socialdemokrater och liberala partier – Cyperns presidentval med 51,9 % av rösterna. Valdeltagandet var 72,45 %.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide En av hans kampanjämnen var återupptagandet av förhandlingarna om att återförena ön. Christodoulides har därför nått ut till europeiska partner för att införa ny dynamik i förlikningsprocessen, möte med Europaparlamentets talman Roberta Metsola, kommissionens ordförande Ursula von der Leyen och Europeiska rådets ordförande Charles Michel i mars 2023.

Estland valde ett nytt nationellt parlament den 5 mars, vilket bekräftade Kaja Kallas, känd för sitt orubbliga stöd för Ukraina, som premiärminister. Hennes parti, det liberala reformpartiet, som sitter med Renew Europe-gruppen i EU-parlamentet, vann 31,2 % (+ 2,3), det bästa resultatet i partiets historia, och Kallas fick det högsta antalet preferensröster av någon politiker i ett nationellt parlamentsval. Högerpartiet EKRE, som sitter med ID-gruppen i EU-parlamentet, kom på andra plats men minskade från 17,8 % 2019 till endast 16,1 % av rösterna. Det kämpade mot Estlands starka pro-ukrainska hållning och riktade sig mot Kallas för att öka inflationen i landet. Mer än hälften av rösterna kastades elektroniskt, vilket sannolikt hjälpte till att få ett rekorddeltagande på 63 procent.15 https://www.valimised.ee/en

Den 15 mars hölls regionala val i Nederländerna och ledde till en historisk framgång för det agrara intressepartiet BoerBurgerBeweging (BBB),16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente ett relativt ungt parti som grundades 2019 och som ursprungligen hade vunnit dragkraft genom att samla sig mot kvävereduktionslagar. Valresultatet innebar ett bakslag för den sittande premiärministern Mark Rutte eftersom företrädarna för de nederländska provinserna är inställda på att välja ledamöter av senaten. Senaten kan inte ändra lagstiftningen, men den har befogenhet att godkänna eller förkasta lagar. Medan premiärminister Ruttes regering bara hade en minoritet i senaten tidigare, reducerades denna minoritet ytterligare.

Både Finland och Bulgarien skulle hålla parlamentsval den 2 april och valkampanjerna var i full gång under fältarbetet. För bulgarerna var det femte gången på två år som de kallades att rösta i parlamentsval eftersom landet sjunker djupare in i den politiska krisen och instabiliteten.

METODIK

Den metod som användes i Eurobarometern våren 2023, som genomfördes i våg 99.1, är Eurobarometerundersökningar som genomförts för Europaparlamentets generaldirektorat för kommunikation (enheten för övervakning av offentliga yttranden). Undersökningen genomfördes av Kantar Public den 2–26 mars 2023 i alla EU:s 27 medlemsstater. Totalt genomfördes 26376 intervjuer. EU:s resultat vägdes efter befolkningsstorleken i varje land.

Eurobarometerundersökningar genomförs ansikte mot ansikte i människors hem eller på deras tröskel, på det nationella språket. I alla länder användes CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

I Danmark, Tjeckien, Malta och Finland genomfördes vissa intervjuer via datorstödd videointervju (CAVI). Intervjuaren administrerar frågeformuläret till respondenten på distans via videokonferens, där båda delarna kan se varandra: villkoren för intervjuer är mycket liknande den för ansikte mot ansikte.

I enlighet med EU:s allmänna dataskyddsförordning (GDPR) frågades de svarande om huruvida de skulle gå med på att ställas frågor om frågor som kan anses vara ”känsliga”.

Läsaren bör vara medveten om att utvecklingen av en viss indikator i denna rapport betraktas som stabil totalt sett när den varierar med ± 2 procentenheter eller mindre. För mer information, se tabellen på sidan XX för felmarginalen beroende på antalet intervjuer.

Anmärkning: I denna rapport hänvisas EU-länderna till genom sin officiella förkortning.

De förkortningar som används i denna rapport motsvarar:

Belgien	VARA	Frankrike	FR	Nederländerna	NL
Bulgarien	BG	Kroatien	HR	Österrike	VID
Tjeckien	CZ	Italien	DEN	Polen	PL
Danmark	DK	Republiken Cypern	CY*	Portugal	PT
Tyskland	DE	Lettland	LV	Rumänien	RO
Estland	EE	Litauen	LT	Slovenien	SI
Irland	IE	Luxemburg	LU	Slovakien	SK
Grekland	EL	Ungern	HU	Finland	FI
Spanien	ES	Malta	MT	Sverige	SE
Europeiska unionen – vägt genomsnitt för de 27 medlemsstaterna	EU-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, DVS, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	euroområdet
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	utanför euroområdet
*Cypern som helhet är en av EU:s 27 medlemsstater. Gemenskapens regelverk har dock upphävts i den del av landet som inte kontrolleras av Republiken Cyperns regering. Av praktiska skäl ingår endast de intervjuer som genomförts i den del av landet som kontrolleras av Republiken Cyperns regering i kategorin ”CY” och i genomsnittet för EU-27.

1. LIVET I EU: DEMOKRATI OCH LEVNADSSTANDARD

Vilka är européernas inställning till demokratin i Europeiska unionen, förändringar i deras levnadsstandard i samband med stigande inflationsnivåer och deras förväntningar på den ekonomiska situationen och deras egna levnadsvillkor? Undersökningen visar en bild av fortsatt engagemang för demokratiska värderingar och övergripande tillfredsställelse med EU:s demokrati mitt i fortsatta personliga och ekonomiska svårigheter. Dessutom verkar den försämrade uppfattningen om medborgarnas personliga ekonomiska utsikter och förväntningar på deras framtida levnadsvillkor, som konstaterades i parlamentets höstundersökning 2022, ha avstannat.

Denna blandade bild är kanske bäst präglad av det faktum att européer tenderar att beskriva sin känslomässiga status som hoppfull, självsäker och lugn, men också som osäker och orolig. När det gäller attityder till demokrati värdesätter medborgarna demokratin som det värde som Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga. De fortsätter också att vara nöjda både med hur demokratin fungerar i EU och i sitt land, och med en rad specifika aspekter av EU:s demokrati. EU-medborgarna är dock mindre nöjda med de åtgärder som EU och deras nationella regeringar har vidtagit för att hantera levnadskostnaderna. Detta är inte förvånande med tanke på att de flesta av dem har upplevt eller förväntar sig att uppleva en minskning av sin levnadsstandard, och att en stor andel av medborgarna har svårt att betala sina räkningar åtminstone då och då. Trots att kriget i Ukraina påverkar medborgarnas liv finns det fortfarande ett brett stöd för EU:s stöd till Ukraina. Mot bakgrund av en avmattning av inflationstakten mellan slutet av 2022 och början av 2023 har17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January den försämring av européernas förväntningar på levnadsvillkoren och den nationella ekonomin som noterades i oktober-november 2022 gett vika för en stabilisering av dessa indikatorer.

Värderingar som Europaparlamentet bör försvara i första hand

Demokrati toppar listan över värden som Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga. Liksom i tidigare undersökningar är demokrati det värde som medborgarna oftast nämner (37 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022), följt av skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (28 %, -1 procentenheter) och yttrandefrihet och tankefrihet (27 %, -1 procentenheter). Mer än en femtedel av de svarande anser att Europaparlamentet bör prioritera rättsstatsprincipen (24 %, ingen förändring), jämställdhet mellan kvinnor och män (21 %, ingen förändring) och solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (21 %, -2 procentenheter). Alla andra värden citeras av färre än en av fem respondenter.

Resultaten har i stort sett varit stabila sedan denna fråga senast ställdes i oktober-november 2022.

Demokrati Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen Yttrandefrihet och tankefrihet Rättsstatsprincipen Jämställdhet mellan kvinnor och män Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner Mänsklig värdighet, inklusive förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Tolerans och respekt för mångfald i samhället Fri rörlighet Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter Religions- och trosfrihet Rätten att söka asyl från förföljelse Vet inte Mars 2023 Okt/nov 2022 QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (%) I 14 länder är demokrati det mest omnämnda (eller gemensamma mest omnämnda) värdet som Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga. Skyddet av de mänskliga rättigheterna har högsta prioritet (eller gemensam högsta prioritet) för respondenter i nio länder.

Jämställdhet mellan kvinnor och män är det mest citerade värdet i Belgien och Frankrike. Rörelsefrihet toppar listan över prioriteringar i Bulgarien och rankas gemensamt högst i Slovakien och Rumänien, medan yttrandefrihet och tankefrihet är det gemensamma mest omnämnda värdet i Irland och Slovakien. Estland är det enda land där de svarande anser att respekten för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater har högsta prioritet.

Demokrati Fri rörlighet Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen Jämställdhet mellan kvinnor och män Yttrandefrihet och tankefrihet QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 4 ANSWERS) (% – Det mest nämnda svaret per land)

Demokrati hör till de tre mest omnämnda värdena i 21 länder, med andelar som sträcker sig från 52 % i Sverige, 51 % i Tyskland och 49 % i Finland, till 24 % i Kroatien, Slovenien och Rumänien.

På samma sätt rankas skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i världen bland de tre främsta värdena i 20 länder. Detta nämns oftast av svarande i Sverige (46 %), Cypern (43 %) och Nederländerna (39 %). Däremot anser 22 % i Italien och Polen att detta bör prioriteras.

Yttrandefrihet och tankefrihet är en av de tre främsta värderingarna att försvara i 16 länder. Mer än en tredjedel nämner detta i Lettland, Nederländerna och Sverige (alla 34 %), medan mindre än en femtedel gör det i Portugal (14 %) och Ungern (19 %).

Rättsstatsprincipen ligger bland de tre bästa i tio länder. Detta värde nämns mest i Finland (38 %), följt av Bulgarien, Tyskland och Grekland (alla 34 %), medan det är minst sannolikt att nämnas i Portugal (12 %), Frankrike och Litauen (båda 14 %).

Jämställdhet mellan kvinnor och män anses vara det högsta värdet i Frankrike (36 %) och Belgien (34 %) och är det näst högst rankade värdet i Luxemburg (30 %). I den motsatta änden av skalan nämns detta med 9 % i Estland och med 11 % i Grekland och Litauen.

I sex länder är solidariteten mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner en av de tre främsta värdena. Andelen varierar från 38 % i Grekland och 32 % i Portugal och 28 % i Bulgarien, 11 % i Irland, 12 % i Danmark och 14 % i Österrike.

Demokrati Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen Yttrandefrihet och tankefrihet Rättsstatsprincipen Jämställdhet mellan kvinnor och män Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner Mänsklig värdighet, inklusive förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Tolerans och respekt för mångfald i samhället Fri rörlighet Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen Religions- och trosfrihet Rätten att söka asyl från förföljelse Övrigt (spontant) Ingen (spontaneous) Vet inte Vägran (spontant) Första punkten som oftast nämns 2:a mest omnämnda punkt 3:e mest omnämnda punkten Mars 2023 QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (%) Den andel som anser att den fria rörligheten är ett värde som Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga är särskilt stor i Bulgarien (37 %), medan respekten för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater är mer sannolikt att nämnas i Estland (36 %) än i andra länder.

Sedan oktober-november 2022 har demokratin blivit viktigare som ett värde att försvara för svarande i 14 länder, särskilt i Portugal (35 %, + 8 procentenheter), Luxemburg (39 %, + 7 procentenheter), Österrike (40 %, + 5 procentenheter), Frankrike (32 %, + 5 procentenheter) och Slovakien (25 %, + 5 procentenheter). Omvänt nämner minskande andel svarande demokrati i Italien (34 %, -5 procentenheter) och Polen (29 %, -3 procentenheter). Denna siffra har varit oförändrad eller stabil i 17 länder.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 QA6ab Enligt din åsikt, vilket av följande värden bör Europaparlamentet försvara som en prioriterad fråga? För det första? Och då? (Högst 3 ANSWERS) (% – Demokrati)

Jämställdheten mellan kvinnor och män har ökat i sex länder jämfört med oktober-november 2022. Luxemburg är det land där ökningen har varit störst (30 %, + 11 procentenheter), följt av Tyskland (18 %, + 5 procentenheter), Belgien (34 %, + 4 procentenheter), Österrike (29 %, + 4 procentenheter) och Lettland (13 %, + 4 procentenheter). I den motsatta änden av skalan nämns jämställdhet mellan kvinnor och män i mindre utsträckning i Danmark (19 %, -5 procentenheter), Spanien (27 %, -4 procentenheter), Malta (18 %, -3 procentenheter) och Frankrike (36 %, -3 procentenheter). Denna andel har varit oförändrad eller stabil i 17 länder.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 ANSWERS) (% – Jämställdhet mellan kvinnor och män)

Med fokus på resultaten bland de yngsta respondenterna (dvs. de i åldern 15–24 år) är rangordningen av värden i stort sett förenlig med den som observerats bland alla respondenter, med vissa små skillnader. Demokrati toppar listan över värderingar att försvara även inom denna åldersgrupp, men den förenas med yttrandefrihet och tankefrihet (båda 32 %), med skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (27 %) efter som tredje. De yngsta respondenterna är mindre benägna än genomsnittet att nämna demokrati (32 % jämfört med 37 %), rättsstatsprincipen (17 % jämfört med 24 %) och solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (15 % jämfört med 21 %). De är dock mer benägna att välja yttrandefrihet och tankefrihet (32 % jämfört med 27 %), tolerans och respekt för mångfalden i samhället (20 % jämfört med 16 %) och kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter (19 % mot 14 %).

Demokrati Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen Yttrandefrihet och tankefrihet Rättsstatsprincipen Jämställdhet mellan kvinnor och män Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner Mänsklig värdighet, inklusive förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Tolerans och respekt för mångfald i samhället Fri rörlighet Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen Religions- och trosfrihet Rätten att söka asyl från förföljelse Vet inte QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 ANSWERS) (% – Jämställdhet mellan kvinnor och män) (anmärkning: dessa sista ord är ett fel från kopiering/klistra in) EU-27 15–24 år

Den sociodemografiska analysen fokuserar på de sex främsta värderingar som medborgarna anser att Europaparlamentet bör försvara som en prioriterad fråga. Män är mer benägna än kvinnor att säga att demokrati (41 % jämfört med 34 %) och rättsstatsprincipen (28 % jämfört med 20 %) bör prioriteras, medan det omvända gäller jämställdhet mellan män och kvinnor (16 % mot 27 %).

De som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att åberopa skydd för de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (31 %). Svarande som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre är minst benägna att säga att Europaparlamentet bör prioritera yttrandefrihet och tankefrihet (21 %) och rättsstatsprincipen (20 %).

Svarande som anser sig vara en del av den övre eller övre medelklassen i samhället är mer benägna än de som ser sig själva som arbetarklassen att nämna försvaret av rättsstatsprincipen (29–32 % mot 22 %), medan det omvända gäller för jämställdhet mellan kvinnor och män (17–18 % jämfört med 24 %).

Svarande som anser att deras lands medlemskap i EU är bra är mer sannolikt än de som anser att det är dåligt att betrakta demokrati (40 % jämfört med 33 %), skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och global solidaritet (32 % jämfört med 19 %) och solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (24 % mot 13 %) som värden att försvara.

Slutligen är det mer sannolikt att de svarande som har en positiv bild av Europaparlamentet är mer benägna än de som har en negativ bild att säga att man bör prioritera skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (31 % jämfört med 24 %) och solidariteten mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (26 % jämfört med 16 %). Däremot är det mer sannolikt att de som har en negativ bild nämner yttrandefrihet och tankefrihet (33 % jämfört med 23 %).

QA6ab Enligt din åsikt, vilka av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då?
Jämställdhet mellan kvinnor och män	Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner	Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen	Yttrandefrihet och tankefrihet	Demokrati	Rättsstatsprincipen
EU-27	21	21	28	27	37	24
Kön
Man	16	22	27	28	41	28
Kvinnan	27	19	30	26	34	20
Ålder
15–24	23	15	27	32	32	17
25–39	22	21	30	27	37	22
40–54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Utbildning (slut av)
15—	23	21	27	21	39	20
16–19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Studerar fortfarande	24	14	29	31	35	18
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	24	18	25	27	35	22
Lägre medelklass	20	20	28	26	40	23
Medelklassen	21	22	30	27	37	24
Den övre medelklassen	18	23	30	29	40	29
Överklassen	17	27	32	23	52	32
Bild från Europaparlamentet
Positiv	20	26	31	23	40	26
Neutral	23	19	28	28	36	23
Negativa	21	16	24	33	36	24
Yttrande om landets medlemskap i EU
En bra sak	21	24	32	25	40	25
En dålig sak	21	13	19	31	33	22
Varken något bra eller något dåligt	22	17	25	30	33	22

Medborgarnas nuvarande känslomässiga status

Respondenterna fick frågan hur de bäst skulle beskriva sin nuvarande känslomässiga status när de tänker på det liv de lever. En blandning av positiva och negativa känslor observeras bland de sex bästa svaren, även om positiva är något dominerande. I synnerhet säger mer än en tredjedel att de är hoppfulla (37 %), medan ungefär en fjärdedel eller mer beskriver sin känslomässiga status som självsäker (27 %), lugn (26 %) och motiverad (24 %). På den negativa sidan säger ungefär en tredjedel att de är osäkra (34 %) och mer än en fjärdedel känner sig orolig (27 %).

Alla andra känslor nämns av mindre än en femtedel: uppfyllt (17 %), rädd, hjälplös (båda 16 %), avskräckt, frustrerad (båda 15 %), glad (14 %), arg (13 %) och bemyndigad (11 %).

Hoppfull Osäker Självsäker Ängslig Lugn Motiverade Uppfyllt Rädd Hjälplös Avskräckt Avskräckt Frustrerad Glatt Arg Bemyndigade Vet inte Mars 2023 QA10ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (EU27) (%)

I åtta länder är hoppfull den mest citerade (eller gemensamma mest citerade) känslomässiga statusen, medan känslan av lugn är det bästa svaret (eller det gemensamma bästa svaret) i ytterligare fyra länder. De flesta respondenterna känner sig trygga i Danmark och Rumänien och uppfyllda i Nederländerna.

Bland negativa känslor är känslan av osäkerhet den mest omnämnda (eller gemensamma mest omnämnda) av respondenterna i åtta länder, där de flesta respondenterna känner sig oroliga i ytterligare fyra länder. Endast i Frankrike är ”rädsla” svaret mest citerat av respondenterna för att beskriva deras känslomässiga status.

Osäker Uppfyllt Hoppfull Självsäker Lugn Ängslig Rädd Motiverade QA10ab När du tänker på det liv du lever, hur skulle du bäst beskriva din nuvarande känslomässiga status? För det första? Och då? (Högst 4 ANSWERS) (% – Det mest nämnda svaret per land)

Jagn 21 länder, hoppfull är bland de tre mest omnämnda känslan av respondenterna när de tänker på det liv de lever, med proportioner som sträcker sig från mer än hälften i Irland, Lettland (båda 55 %) och Finland (52 %), 15 % i Cypern, 22 % i Bulgarien och 23 % i Tjeckien.

Känslan av osäkerhet rankas bland de tre bästa svaren i 14 länder, där de svarande i Grekland (66 %), Cypern (56 %) och Slovakien (44 %) är de mest sannolikt att nämna detta. Omvänt är denna känslomässiga status mindre utbredd i Danmark (13 %), Nederländerna (18 %) och Finland (21 %).

I tio länder är förtroende ett av de tre mest citerade svaren. Denna känsla är mest diffus i Danmark (51 %), Finland (47 %) och Irland (42 %), medan 6 % nämner detta i Cypern och Grekland och 12 % i Slovakien.

Känslan av ångest ligger bland de tre bästa i tio länder, med andelar som sträcker sig från 45 % i Tyskland, 43 % i Österrike och 42 % i Grekland, till 7 % i Spanien, 9 % i Tjeckien och 11 % i Rumänien.

Lugn är bland de tre mest omnämnda känslorna av respondenterna för att beskriva sin känslomässiga status i 11 länder. Det nämns av fyra av tio eller fler i Litauen (46 %), Lettland (41 %) och Sverige (40 %). I den motsatta änden av skalan väljer 13 % i Grekland och 15 % i Kroatien och Slovakien detta svar.

Andelen som säger att de är motiverade är särskilt hög i Nederländerna (45 %) och Sverige (42 %). Nederländerna (63 %) är också det land som har den högsta andelen svarande som säger att de är uppfyllda, medan de flesta i Frankrike (41 %) beskriver sig själva som rädda.

Hoppfull Osäker Consoleta Ängslig Lugn Motiverade Fullfjädrad Rädd Hjälplös Avskräckt Frustrerad Glatt Arg Bemyndigade Övrigt (spontant) Vet inte Första punkten som oftast nämns 2:a mest omnämnda punkt 3:e mest omnämnda punkten Mars 2022 QA10ab När du tänker på det liv du lever, hur skulle du bäst beskriva din nuvarande känslomässiga status? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (%)

Positiva känslor råder mer markant bland de yngsta respondenterna, dvs. de i åldern 15–24 år, än bland den allmänna befolkningen. I synnerhet, medan hoppfulla toppar listan över svar bland 15–24-åringar samt bland den allmänna befolkningen (42 % jämfört med 37 %), är den näst vanligaste termen av de yngsta för att beskriva deras känslomässiga status motiverad (37 % jämfört med 24 %), följt av självsäker (34 % jämfört med 27 %). Förutom att känna sig mer hoppfull, motiverad och lugn än genomsnittet, är respondenter i åldern 15–24 år också mycket mer benägna att känna sig glada (25 % jämfört med 14 %) och något mer benägna att känna sig lugna (30 % mot 26 %) och uppfyllda (21 % jämfört med 17 %).

Men de är mindre benägna än genomsnittet att välja negativa termer för att beskriva sin känslomässiga status. Särskilt känslorna av ångest (18 % jämfört med 27 %), osäkerhet (28 % jämfört med 34 %), hjälplöshet (10 % jämfört med 16 %), rädsla (11 % jämfört med 16 %), frustration (10 % mot 15 %) och ilska (8 % jämfört med 13 %) är mindre utbredd bland de yngsta.

Hoppfull Osäker Consoleta Ängslig Lugn Motiverade Fullfjädrad Rädd Hjälplös Avskräckt Frustrerad Glatt Arg Bemyndigade Övrigt (spontant) Vet inte EU-27 15–24 år QA10ab När du tänker på det liv du lever, hur skulle du bäst beskriva din nuvarande känslomässiga status? För det första? Och då? (EU27) (%) När man tittar på sociodemografiska data för de sex mest nämnda känslorna verkar det tydligt att män är mer benägna att känna sig lugna (29 % jämfört med 22 % av kvinnorna), självsäkra (29 % jämfört med 25 %) och motiverade (26 % jämfört med 22 %), medan kvinnor är mer benägna att känna sig oroliga (30 % jämfört med 24 % av männen) och osäkra (36 % jämfört med 32 %).

Respondenter som spenderat mer tid i utbildning är mer benägna att nämna positiva känslor. Till exempel säger 29 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre att de känner sig motiverade, jämfört med 13 % av dem som lämnade 15 år eller yngre. Det omvända är sant för de negativa känslorna, där de som avslutat utbildning i åldern 15 eller yngre är mer benägna att säga att de är osäkra (43 % jämfört med 29 % av dem som slutade 20 år eller äldre) eller oroliga (33 % mot 25 %).

Respondenter som har minst svårt att betala sina räkningar är mest benägna att beskriva sin känslomässiga status med hjälp av positiva termer. Till exempel säger 31 % som aldrig eller nästan aldrig har problem att de är säkra, jämfört med 15 % av dem som har svårigheter för det mesta. Dessa svarande är också minst benägna att känna sig osäkra (29 % jämfört med 41–42 % av dem som har svårigheter åtminstone då och då) eller oroliga (25 % jämfört med 32 % av dem som har svårigheter för det mesta).

De som har en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att ha positiva känslor. Till exempel känner 47 % av dem som har en positiv bild av EU hopp, jämfört med 18 % av dem som har en negativ bild. Det omvända gäller för känslor av osäkerhet (40 % av dem som har en negativ bild jämfört med 28 % av dem som har en positiv bild) och ångest (34 % mot 22 %).

Respondenter som tror att saker i sitt liv går i rätt riktning är mer benägna att beskriva sin känslomässiga status med hjälp av positiva termer och mindre benägna att välja negativa termer. Till exempel känner 43 % av dessa svarande hopp (jämfört med 23 % av dem som säger att saker går i fel riktning) och 30 % känner sig osäkra (jämfört med 41 %). Detsamma gäller för dem som anser att saker och ting går i rätt riktning i EU eller i sitt land.

De som förväntar sig att deras levnadsvillkor och situationen för den nationella ekonomin ska bli bättre på ett års tid är mer benägna att nämna positiva känslor. Till exempel känner 36 procent av dem som tror att saker och ting kommer att bli bättre för sina levnadsförhållanden motiverade, jämfört med 16 % av dem som tror att saker och ting kommer att bli värre. Svarande som förväntar sig att situationen förvärras är däremot mer benägna att känna sig osäkra eller oroliga. Till exempel har 38 % av dem som tror att saker och ting kommer att bli värre för den nationella ekonomin en känsla av osäkerhet, jämfört med 25 % av dem som tror att saker och ting kommer att bli bättre.

På samma sätt är det mer sannolikt att de svarande som är nöjda med EU-åtgärder eller nationella åtgärder för att hantera de stigande levnadskostnaderna har positiva känslor, medan det omvända är sant när det gäller negativa känslor. Till exempel känner 36 % av dem som är nöjda med EU:s åtgärder förtroende (jämfört med 22 % av dem som inte är nöjda), medan 39 % av dem som inte är nöjda känner sig osäkra (jämfört med 25 % av dem som är nöjda).

QA10ab När du tänker på det liv du lever, hur skulle du bäst beskriva din nuvarande känslomässiga status? För det första? Och då? (% – EU-27)

Hoppfull	Självsäker	Osäker	Lugn	Ängslig	Motiverade
EU-27	36	26	34	26	26	24
Kön
Man	37	29	32	29	24	26
Kvinnan	36	25	36	22	30	22
Ålder
15–24	42	34	28	30	18	37
25–39	37	26	33	25	24	29
40–54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Utbildning (slut av)
15—	34	19	43	22	33	13
16–19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Studerar fortfarande	44	36	28	31	20	37
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	26	15	42	15	32	16
Då och då	33	21	41	20	28	19
Nästan aldrig/aldrig	39	31	29	29	25	27
Bilden av EU
Positiv	47	36	28	30	22	31
Neutral	33	23	38	25	28	20
Negativa	18	13	40	17	34	15
Saker i ditt liv går in
Rätt riktning	43	33	30	29	24	29
Fel riktning	23	14	41	17	32	13
Varken	33	20	44	22	33	18
Den nationella ekonomins förväntningar
Bättre	46	36	25	29	21	33
Värre	31	22	38	23	30	21
Samma	42	32	31	29	24	27
Förväntningarna på levnadsvillkoren
Bättre	44	33	25	26	19	36
Värre	27	18	41	20	33	16
Samma	43	33	30	30	23	28
Tillfredsställelse med de nationella åtgärder som vidtagits för att hantera levnadskostnaderna
Nöjd	43	36	27	30	25	28
Inte nöjd	34	22	38	23	28	22
Nöjd med EU:s åtgärder för att hantera levnadskostnaderna
Nöjd	45	36	25	30	23	30
Inte nöjd	32	22	39	22	29	21

Hur det går i EU och i medlemsstaterna

Omkring en fjärdedel av de svarande (26 %, + 2 procentenheter sedan oktober-november 2022) ser saker och ting gå i rätt riktning i sitt eget land, medan en klar majoritet (61 %, -1 procentenheter) anser att saker och ting går i fel riktning. Efter en stor minskning av positiva känslor för den riktning som deras land går mellan april-maj och oktober-november 2022, har resultaten i den aktuella undersökningen varit i stort sett stabila.

Varken den ena eller den andra (spontaneous) 8 Det går åt fel håll 61 Vet inte 5 Saker går i rätt riktning 26 D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (% – EU-27) När det gäller hur saker och ting går i deras eget land anser en majoritet i fyra medlemsstater att saker och ting går i rätt riktning: Luxemburg (60 %), Irland (50 %), Estland (41 %) och Danmark (40 %). I de återstående 23 medlemsstaterna anser de flesta att det går åt fel håll, och denna uppfattning är särskilt utbredd i Slovakien (75 %), Grekland (74 %) och Frankrike (73 %).

Saker går i rätt riktning Saker går åt fel håll Varken den ena eller den andra (spontaneous) Vet inte D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (%)

Svarande i tio medlemsstater är mer benägna än de var i oktober-november 2022 att vara positiva när det gäller den riktning som deras land går. Detta gäller särskilt Estland (41 %, + 12 procentenheter), Danmark (40 %, + 11 procentenheter) och Tyskland (38 %, + 9 procentenheter). Ändå är det nu mindre sannolikt att de svarande anser att deras land går i rätt riktning i ytterligare tio medlemsstater, och Malta (36 %, -29 procentenheter) står för en särskilt stor minskning av denna andel, följt av Portugal (23 %, -7 procentenheter) och Luxemburg (60 %, -5 procentenheter). Denna andel av de svarande har varit stabil eller oförändrad i sju länder.

D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (%) Saker går i rätt riktning Saker går åt fel håll Varken den ena eller den andra (spontaneous) Vet inte Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022

En närmare titt på den sociodemografiska uppdelningen bekräftar att majoriteter över alla kategorier ser sitt eget land gå i fel riktning.

Även om resultaten är likartade i alla åldersgrupper är det en liten skillnad när det gäller de svarandes utbildningsnivå, där de som avslutar heltidsutbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att tro att deras land går i rätt riktning jämfört med dem som lämnade 19 år eller yngre (29 % jämfört med 24 %).

Chefer (35 %) är mest benägna att vara positiva till den riktning som deras land går, särskilt jämfört med arbetslösa (16 %) och hushåll (18 %).

De som befinner sig i bättre ekonomiska förhållanden är också mer benägna att vara positiva. Särskilt svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar (31 %) är mer benägna än de som har svårigheter för det mesta (13 %) att tro att deras land går i rätt riktning.

Svarande som är nöjda med demokratin i sitt eget land (42 % jämfört med 6 % av dem som inte är nöjda), de som håller med om sin röst räknas i sitt land (37 % jämfört med 11 % av dem som inte håller med) och de som röstade i det senaste nationella valet (28 % jämfört med 19 % av dem som inte röstade) är mer benägna att tro att saker går i rätt riktning. Detta är också fallet för dem som förväntar sig att situationen i sin nationella ekonomi kommer att förbättras (53 % jämfört med 14 % av dem som tror att det kommer att bli värre).

D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (% – EU-27)

Saker går i rätt riktning	Saker går åt fel håll	Vet inte
EU-27	26	61	5
Kön
Man	28	59	5
Kvinnan	24	61	6
Ålder
15–24	28	54	9
25–39	26	62	4
40–54	25	64	4
55+	26	59	6
Utbildning (slut av)
15—	24	61	8
16–19	24	64	4
20+	29	58	4
Studerar fortfarande	31	50	10
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	28	60	4
Chefer	35	52	4
Andra vita krage	27	62	4
Manuella arbetstagare	20	68	4
Huspersoner	18	69	6
Arbetslös	16	72	5
Pensionerad	27	57	7
Studenter	31	50	10
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	13	76	4
Då och då	20	69	5
Nästan aldrig/aldrig	31	54	6
Min röst räknas i (Vårt land)
Instämmer	37	49	5
Håller inte med	11	79	4
Tillfredsställelse med demokratin i ett land
Nöjd	42	42	6
Inte nöjd	6	86	3
Den nationella ekonomins förväntningar
Bättre	53	35	4
Värre	14	76	4
Samma	35	49	6
Röstat i det senaste nationella valet
Ja	28	59	5
Nej	19	66	6

EU-medborgarna tenderar att vara något mer positiva när det gäller den riktning som EU går i. Andelen svarande som ser att saker och ting går i rätt riktning i EU är fortfarande stabila, med endast nära en tredjedel av de svarande (32 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022), efter en stor minskning mellan april-maj och oktober-november 2022. Omvänt har andelen svarande som anser att saker och ting i EU går i fel riktning minskat med fyra procentenheter till 47 %.

Varken den ena eller den andra (spontaneous) 10 Vet inte 11 Saker går i rätt riktning 32 Saker går åt fel håll 47 D73.2 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (% – EU-27)

I nio länder anser en majoritet att saker och ting går i rätt riktning i EU. Denna uppfattning delas mest i Irland (49 %), Litauen (48 %) och Luxemburg (47 %). Åsikterna är delade i Sverige (41 % ”rätt riktning” jämfört med 41 % ”fel riktning”). I de återstående 17 länderna är de svarande som anser att saker och ting går i fel riktning i majoriteten. Detta gäller särskilt Grekland (62 %), Frankrike (61 %) och Slovakien (59 %).

Saker går i rätt riktning Saker går åt fel håll Varken den ena eller den andra (spontaneous) Vet inte D73.2 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (%)

I 14 länder har positiva attityder till EU:s inriktning blivit mer utbredda än i oktober-november 2022. Den största ökningen av andelen som tror att saker går i rätt riktning kan ses i Danmark (41 %, + 10 procentenheter), Estland (39 %, + 10 procentenheter) och Finland (34 %, + 9 procentenheter). Denna andel av de svarande har minskat i sex länder och Malta (44 %, -21 procentenheter) står, precis som för situationen på nationell nivå, för den största minskningen. Denna andel har i stort sett varit stabil i de återstående sju länderna.

Saker går i rätt riktning Saker går åt fel håll Varken den ena eller den andra (spontaneous) Vet inte Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022 Mars 2023 Δ okt/nov 2022 D73.2 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (%)

Sociodemografiska mönster i åsikterna om riktningen på EU-nivå liknar i stort sett de som observerats tidigare i förhållande till den nationella nivån. Denna gång kan en tydligare meningsskiljaktighet observeras mellan åldersgrupper: Ju yngre respondenterna är, desto mer sannolikt är det att de tror att saker och ting går i rätt riktning i EU (37 % av dem som är 15–24 år jämfört med 29 % av dem som är 55 år eller äldre).

De svarandes utbildningsnivå har också en inverkan på attityder, där de som avslutat en heltidsutbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att säga att saker går i rätt riktning än de som lämnade 19 år eller yngre (39 % jämfört med 22–29 %).

Chefer (46 %) är mest benägna att säga att saker och ting går i rätt riktning i EU, särskilt i jämförelse med arbetslösa (22 %) eller hushåll (23 %). Ekonomiska förhållanden spelar också roll, med svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar är mer benägna att vara positiva när det gäller riktningen saker går (38 % jämfört med 15 % av dem som har svårigheter för det mesta).

De som har en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att tro att saker och ting går i rätt riktning (53 % jämfört med 6 %). De som håller med om att deras röst räknas i EU (50 % jämfört med 17 % av dem som inte håller med), de som är nöjda med demokratin i EU (51 % jämfört med 11 % av dem som inte är nöjda) och de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (39 % jämfört med 23 % av dem som inte röstade) är mer benägna att känna att saker går i rätt riktning. Dessutom är det mer sannolikt att de som följer EU-politiken delar denna åsikt jämfört med dem som inte gör det (40 % jämfört med 23 %).

Slutligen är attityderna till situationen på nationell nivå och på EU-nivå relaterade. Tre fjärdedelar av dem som tror att saker och ting går i rätt riktning i sitt eget land tycker också att det går bra i EU, medan 70 % av dem som tror att saker och ting går i fel riktning på nationell nivå också känner sig negativa när det gäller riktningen i EU.

D73.2 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (% – EU-27)

Saker går i rätt riktning	Saker går åt fel håll	Vet inte
EU-27	32	47	11
Kön
Man	34	48	9
Kvinnan	31	47	12
Ålder
15–24	37	38	15
25–39	36	46	9
40–54	32	51	8
55+	29	49	12
Utbildning (slut av)
—15	22	52	16
16–19	29	53	9
20+	39	43	8
Studerar fortfarande	39	34	16
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	34	47	8
Chefer	46	39	6
Andra vita krage	37	48	8
Manuella arbetstagare	27	55	8
Huspersoner	23	53	14
Arbetslös	22	56	13
Pensionerad	28	48	13
Studenter	39	34	16
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	15	65	9
Då och då	26	57	9
Nästan aldrig/aldrig	38	41	11
Bild av EU
Positiv	53	27	10
Neutral	20	56	13
Negativa	6	85	4
Saker och ting i landet går i...
Rätt riktning	75	16	5
Fel riktning	18	70	7
Varken	14	7	6
Min röst räknas i EU
Instämmer	50	32	8
Håller inte med	17	64	10
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	51	29	10
Inte nöjd	11	74	6
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	39	42	8
Nej	23	56	13
Följ EU-politiken
Följ	40	43	7
Följer inte	23	53	15

1.1. Rysslands aggression mot Ukraina

Godkännandet av Europeiska unionens stöd till Ukraina är fortsatt starkt ett år efter Rysslands inledande av kriget. Mer än tre fjärdedelar godkänner EU:s stöd till Ukraina, en stabil utveckling jämfört med oktober-november 2022 (76 %, + 2 procentenheter). 36 % är starkt positiva till EU:s stöd – en ökning med tre procentenheter. Omkring en femtedel (21 %, -2 procentenheter) ogillar EU:s stöd till Ukraina, varav 7 % (ingen förändring) som ”starkt ogillar”.

Dessa resultat överensstämmer med uppgifter från Europeiska kommissionens Eurobarometerundersökning som genomfördes i januari-februari 2023, som visar att stora majoriteter av EU-medborgarna (med andelar på mellan 65 % och 91 %) håller med om en rad åtgärder som EU vidtagit som svar på Rysslands invasion av Ukraina18 Europeiska kommissionen, Standard Eurobarometer 98 – Winter 2022–2023 (EB 98.2), finns på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Starkt. godkänna 36 Något att godkänna 40 Något ogillande 14 Ogillar starkt 7 Vet inte 3 QA23 Överlag, godkänner eller ogillar ni Europeiska unionens stöd till Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (EU27) (%) I alla länder godkänner en absolut majoritet EU:s stöd till Ukraina efter Rysslands invasion. Denna andel är den högsta i Sverige (97 %), Finland (96 %), Nederländerna och Portugal (båda 95 %). Svarande i Slovakien, Grekland (båda 51 %) och Bulgarien (54 %) är minst benägna att godkänna. Grekland (46 %), Slovakien (44 %) och Bulgarien (39 %) är också de länder där andelen ogillande är högst, tillsammans med Tjeckien (39 %). Liksom i den tidigare undersökningen är ogillandet av EU:s stöd för Ukraina vanligare i sydöstra Europa.

Karta legend QA23 Överlag, godkänner eller ogillar ni Europeiska unionens stöd till Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? Totalt ”Godkännande” (%) Nivån på godkännandet av EU:s stöd till Ukraina har ökat i 14 länder sedan denna fråga senast ställdes i oktober-november 2022. Cypern (68 %, + 15 procentenheter) står framför allt för den största ökningen av denna andel, följt av Belgien och Kroatien (båda 82 %, + 7 procentenheter). Godkännandenivåerna har dock minskat i Tjeckien (58 %, -10 procentenheter) och Estland (72 %, -4 procentenheter). Denna siffra har varit stabil eller oförändrad i Sverige.

QA23 Överlag, godkänner eller ogillar ni Europeiska unionens stöd till Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (%)

Godkänner starkt	Godkänner i viss mån	Något ogillande	Ogillar starkt	Vet inte	Totalt ”Godkännande”	Totalt ”godkännande”
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023-oktober/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
VARA	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
EL	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
DEN	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
CY	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
LU	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
VID	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

Mer högutbildade respondenter är mer benägna att godkänna EU:s stöd till Ukraina efter Rysslands invasion (81 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre, jämfört med 72–73 % av dem som lämnade landet tidigare). Godkännandenivåerna är också högre bland dem som befinner sig i en bättre socioekonomisk situation. Detta är särskilt fallet bland chefer (83 % jämfört med 68 % av hushållen), de som aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala sina räkningar (82 % jämfört med 62 % av dem som har svårigheter för det mesta) och de som anser sig tillhöra den övre eller övre medelklassen i samhället (86–94 % jämfört med 72 % av dem som anser sig vara arbetarklassen eller lägre medelklass).

Godkännandet av EU:s stöd till Ukraina är också högre bland dem som har en positiv bild av EU (91 % jämfört med 46 % av dem som har en negativ bild av EU).

Svarande som förväntar sig att deras levnadsvillkor och situationen för den nationella ekonomin förbättras under ett år är mer benägna att godkänna EU:s stöd till Ukraina (80–83 % jämfört med 67–71 % av dem som förväntar sig att de ska bli sämre). På samma sätt är de som är nöjda med EU:s och medlemsstaternas åtgärder för att hantera de stigande levnadskostnaderna mer benägna att godkänna detta stöd (88–89 % jämfört med 68–70 % av dem som inte är nöjda).

QA23 Överlag, godkänner eller ogillar ni Europeiska unionens stöd till Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (%)

Totalt ”Godkännande”	Totalt ”godkännande”
EU-27	76	21
Kön
Man	76	22
Kvinnan	76	21
Ålder
15–24	79	18
25–39	75	23
40–54	74	23
55+	77	20
Utbildning (slut av)
—15	72	24
16–19	73	25
20+	81	16
Studerar fortfarande	81	15
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	78	20
Chefer	83	15
Andra vita krage	79	19
Manuella arbetstagare	70	28
Huspersoner	68	29
Arbetslös	70	27
Pensionerad	77	20
Studenter	81	15
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	62	34
Då och då	69	28
Nästan aldrig/aldrig	82	16
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	72	25
Lägre medelklass	72	25
Medelklassen	78	20
Den övre medelklassen	86	13
Överklassen	94	5
Bild av EU
Positiv	91	8
Neutral	73	23
Negativa	46	51
Den nationella ekonomins förväntningssituation
Bättre	83	15
Värre	71	26
Samma	81	16
Förväntningarna på levnadsvillkoren
Bättre	80	19
Värre	67	30
Samma	83	14
Tillfredsställelse med de nationella åtgärder som vidtagits för att hantera levnadskostnaderna
Nöjd	88	11
Inte nöjd	70	27
Nöjd med EU:s åtgärder för att hantera levnadskostnaderna
Nöjd	89	10
Inte nöjd	68	29

1.2. Inflation och stigande levnadskostnader

Mot bakgrund av stigande inflationsnivåer och den levnadskostnadskris som påverkar hushållens köpkraft är majoriteten av EU-medborgarna inte nöjda med de åtgärder som hittills vidtagits av EU och de nationella regeringarna för att ta itu med denna fråga, med oförändrade proportioner sedan oktober-november 2022.

I synnerhet är mer än tre av tio (33 %, ingen förändring sedan oktober-november 2022) nöjda med de åtgärder som deras nationella regeringar vidtagit för att hantera de stigande levnadskostnaderna. Nära två tredjedelar (65 %, + 1 procentenheter) säger att de inte är nöjda, inklusive 28 % (+ 1 procentenheter) som ”inte alls är nöjda”.

En liknande andel (32 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) visar att de är nöjda med de åtgärder som vidtagits av EU, medan 57 % (+ 1 procentenheter) inte är nöjda, inklusive nästan en fjärdedel (23 %, + 1 procentenheter) som säger att de inte alls är nöjda.

Liksom i den tidigare undersökningen tenderar de svarande att vara mer kritiska till de åtgärder som vidtagits av deras nationella regeringar än de som vidtagits av EU (65 % respektive 57 % ”inte nöjda”), även om det är mer sannolikt att svar kommer att ges i förhållande till EU än i förhållande till de nationella regeringarna (11 % respektive 2 %).

Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 (Nationalitets-)regeringen? EU? Totalt ”Satisfied” Vet inte Totalt ”inte nöjd” Mars 2023 – okt/nov 2022 QA24 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) med (EU-27) (%) Majoriteterna är nöjda med de åtgärder som hittills vidtagits av de nationella regeringarna för att hantera de stigande levnadskostnaderna i tre länder, dvs. Luxemburg (63 %), Danmark (54 %) och Irland (51 %). Men i de återstående 24 länderna är majoriteten inte nöjda med sina nationella regeringars agerande. Detta gäller framför allt Grekland (85 %), Cypern och Slovakien (båda 84 %).

Totalt ”Satisfied” Vet inte Totalt ”inte nöjd” Fråga 24.1 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) av – (NATIONALITY) regeringen? (%) I tre medlemsstater säger en majoritet av de svarande att de är nöjda med de åtgärder som EU hittills vidtagit för att hantera de stigande levnadskostnaderna: Polen (51 %), Irland (47 %) och Danmark (42 %). I 23 länder är majoriteten inte nöjda, med de högsta andelarna i Cypern (82 %), Grekland (78 %) och Slovakien (72 %). Åsikterna är delade i Luxemburg (45 % ”tillfredsställda” jämfört med 45 % ”inte nöjda”).

Totalt ”Satisfied” Vet inte Totalt ”inte nöjd” QA24.2 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) av – EU? (%)

Jämfört med oktober-november 2022 har tillfredsställelsen med de nationella regeringarnas åtgärder för att hantera de stigande levnadskostnaderna minskat i 14 länder. Malta (34 %, -32 procentenheter) står för en särskilt stor nedgång i tillfredsställelse, följt av Portugal (28 %, -11 procentenheter) och Slovenien (25 %, -10 procentenheter). Omvänt har graden av tillfredsställelse stigit i sex länder: Polen (47 %, + 9 procentenheter), Danmark (54 %, + 8 procentenheter), Belgien (44 %, + 8 procentenheter), Tyskland (39 %, + 8 procentenheter), Litauen (29 %, + 8 procentenheter) och Lettland (26 %, + 4 procentenheter).

Graden av tillfredsställelse med EU:s åtgärder har minskat sedan oktober-november 2022 i 13 länder, med en minskning med mer än tio procentenheter i Malta (28 %, -24 procentenheter), Portugal (33 %, -12 procentenheter) och Slovenien (23 %, -11 procentenheter). Däremot har denna andel ökat i åtta länder, särskilt i Tyskland (36 %, + 9 procentenheter), Lettland (33 %, + 9 procentenheter) och Belgien (39 %, + 8 procentenheter). Resultaten är stabila i ytterligare sex länder.

QA24.2 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) av – EU? (%)

Totalt ”Satisfied”	Totalt ”Inte nöjd
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	32	-1	57	1	11	0
VARA	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
EL	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
DEN	44	6	51	-5	5	-1
CY	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
LU	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
VID	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

En djupdyk i sociodemografiska skikt visar konsekventa attityder till de nationella regeringarnas och EU:s åtgärder för att hantera de stigande levnadskostnaderna. Graden av tillfredsställelse varierar beroende på respondenternas utbildningsnivå och socioekonomiska förhållanden. De som har avslutat en utbildning på heltid som är 20 år eller äldre (36 % för nationella regeringar och 35 % för EU) är mer benägna att bli nöjda än de som lämnade 15 år eller yngre (31 % och 27 %). När det gäller socioekonomiska faktorer är tillfredsställelsen högst bland chefer (40 % för regeringar och, tillsammans med andra vita halsband, 40 % för EU) och de som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar (37 % och 35 %), medan de är lägst bland de arbetslösa (20 % och 21 %) och de som har svårt att betala sina räkningar för det mesta (21 % och 20 %).

Svarande som har en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att vara nöjda med de åtgärder som vidtagits av EU (48 % jämfört med 10 %). Dessutom är det mer sannolikt att de är nöjda med sina nationella regeringars åtgärder (44 % jämfört med 17 %).

De som förväntar sig att situationen för den nationella ekonomin och deras levnadsvillkor kommer att förbättras under ett års tid är mer benägna att vara nöjda med de åtgärder som vidtagits. Till exempel är 47 % av dem som förväntar sig att deras levnadsvillkor ska bli bättre nöjda med de åtgärder som vidtagits av deras nationella regeringar och av EU, jämfört med 22 % av dem som förutser en försämring av sina levnadsvillkor.

På samma sätt är de som säger att deras levnadsstandard har minskat mindre sannolikt att säga att de är nöjda med de åtgärder som vidtagits av sina nationella regeringar och av EU (23 % för båda) jämfört med dem som säger sig ha upplevt en ökning eller inte förväntar sig någon förändring (49 % för de nationella regeringarna och 45 % för EU).

QA24 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (till exempel de stigande livsmedels- eller energipriserna) genom att... (% – EU-27)

Den (nationella) regeringen	EU
EU-27	33	32
Kön
Man	34	33
Kvinnan	32	31
Ålder
15–24	32	34
25–39	32	34
40–54	33	33
55+	34	30
Utbildning (slut av)
—15	31	27
16–19	32	32
20+	36	35
Studerar fortfarande	34	34
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	36	33
Chefer	40	40
Andra vita krage	35	40
Manuella arbetstagare	29	29
Huspersoner	25	26
Arbetslös	20	21
Pensionerad	34	29
Studenter	34	34
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	21	20
Då och då	27	30
Nästan aldrig/aldrig	37	35
Bilden av EU
Positiv	44	48
Neutral	27	24
Negativa	17	10
Den nationella ekonomins förväntningar
Bättre	58	54
Värre	22	24
Samma	41	40
Förväntningarna på levnadsvillkoren
Bättre	47	47
Värre	22	22
Samma	40	38
Din levnadsstandard har..
Redan reduceras	23	23
Ännu inte minskat, men kommer att	40	40
Inte förändrad/ ökad	49	45

1.3. Medborgarnas liv i en tid av flera kriser

Förändringar i européernas levnadsstandard

Nära åtta av tio har redan upplevt en minskning eller förutsett en minskning av deras levnadsstandard under det kommande året, även om denna andel är på tillbakagång.

Respondenterna ombads att tänka på sin personliga levnadsstandard och funderade på frågor som covid-19-pandemins konsekvenser, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser. Hälften av respondenterna säger att deras levnadsstandard redan har minskat och de förväntar sig att detta fortfarande kommer att bli fallet under det kommande året. Nästan tre av tio (29 %) uppger att deras levnadsstandard ännu inte har sänkts, men de tror att det kommer att bli fallet under nästa år. Nästan en femtedel (19 %) förväntar sig ingen förändring eller inverkan på deras levnadsstandard, medan 1 % säger att deras levnadsstandard har ökat.

Vet inte 1 Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att bli fallet under det kommande året. 50 Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att bli fallet under det kommande året. 29 Du förväntar dig ingen förändring eller påverkan på din levnadsstandard 19 Din levnadsstandard eller levnadsstandard har ökat 1 Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att vara fallet under det kommande året + 4 Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att bli fallet kriget nästa år -10. Du förväntar dig ingen förändring eller påverkan på din levnadsstandard + 5 Din levnadsstandard har ökat 0 Vet inte + 1 QA25 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänker du på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden ligger närmast din personliga situation? (%) Återigen stämmer dessa resultat överens med resultaten från Eurobarometern i januari-februari 2023, som mer specifikt fokuserade på krigets inverkan på privatekonomin av kriget i Ukraina, där en stor majoritet av EU-medborgarna (63 %) sade att kriget i Ukraina har allvarliga ekonomiska konsekvenser för dem personligen19 Europeiska kommissionen, Standard Eurobarometer 98 – Winter 2022–2023 (EB 98.2), finns på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Om man jämför dessa resultat med dem som observerades i oktober-november 2022 framträder en blandad bild när det gäller förändringar i EU-medborgarnas levnadsstandard. Å ena sidan har andelen som har sett sin levnadsstandard försämrats något ökat (+ 4 procentenheter). Å andra sidan är de svarande för närvarande mycket mindre benägna att säga att även om deras levnadsstandard ännu inte har sänkts, förväntar de sig fortfarande en försämring under det kommande året (-10 procentenheter), och de är också mer benägna att indikera att de inte förväntar sig någon förändring (+ 5 procentenheter).

I 24 länder (jämfört med 14 i oktober-november 2022) är det vanligaste svaret från de svarande att deras levnadsstandard redan har minskat och de förväntar sig att detta fortfarande kommer att bli fallet under nästa år. Andelen som har upplevt en försämring av sin levnadsstandard är särskilt hög i Cypern (76 %), Grekland och Spanien (båda 66 %).

I Danmark och Nederländerna (båda 42 %) säger de flesta svarande att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på din levnadsstandard, medan de i Sverige (37 %) mest sannolikt kommer att indikera att deras levnadsstandard ännu inte har sänkts, men att de tror att detta kommer att bli fallet under nästa år.

Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att vara fallet under det kommande året. Du förväntar dig ingen förändring eller påverkan på din levnadsstandard. Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att bli fallet under det kommande året. QA25 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänker du på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden ligger närmast din personliga situation? (% – det mest nämnda svaret per land) I 17 länder är det mer sannolikt än vad de var i oktober-november 2022 att deras levnadsstandard redan har sänkts och att detta fortfarande kommer att bli fallet under nästa år. Ökningar på minst tio procentenheter observeras i Spanien (66 %, + 12 procentenheter), Bulgarien (62 %, + 11 procentenheter), Slovakien (52 %, + 11 procentenheter), Irland (57 %, + 10 procentenheter) och Polen (47 %, + 10 procentenheter). Minskningen av andelen svarande kan ses i Danmark (34 %, -5 procentenheter), Lettland (34 %, -4 procentenheter), Belgien (47 %, -3 procentenheter) och Malta (62 %, -3 procentenheter).

De andelar vars levnadsstandard ännu inte har sänkts, men räknar med att detta kommer att ske under nästa år, minskar i alla länder, mest markant i Luxemburg (31 %, -18 procentenheter), Danmark (22 %, -16 procentenheter), Tjeckien (26 %, -16 procentenheter), Finland (30 %, -16 procentenheter) och Slovakien (34 %, -16 procentenheter). Omvänt är det för närvarande mer sannolikt att de svarande säger att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på deras levnadsstandard i 17 länder. Detta gäller särskilt Danmark (42 %, + 20 procentenheter), Belgien (23 %, + 12 procentenheter) och Nederländerna (42 %, + 12 procentenheter).

QA25 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänker du på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden ligger närmast din personliga situation? (%)

Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att bli fallet under det kommande året.	Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att bli fallet under det kommande året.	Du förväntar dig ingen förändring eller påverkan på din levnadsstandard.	Din levnadsstandard har ökat	Vet inte	Total ”Du tror att din levnadsstandard kommer att minska under nästa år”
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
VARA	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
EL	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
DEN	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
CY	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
LU	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
VID	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

Medborgare från de flesta sociodemografiska kategorier har upplevt en försämring av sin levnadsstandard och förväntar sig att detta fortfarande kommer att bli fallet under det kommande året.

Svarande i åldern 15–24 år uppger att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard (43 % jämfört med 49–52 % av dem i äldre åldersgrupper) och något mer benägna att säga att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på deras levnadsstandard (22 % jämfört med 17 %–19 %). Svarande som lämnade heltidsutbildningen 15 år eller yngre mer benägna att säga att de redan har sett sin levnadsstandard försämras (61 % jämfört med 41 % av dem som slutade 20 år eller äldre), medan de som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller äldre är mest benägna att säga att de inte förväntar sig några förändringar (23 % jämfört med 14–15 % av dem som slutade i åldern 19 eller yngre).

Svarande i en sämre socioekonomisk situation är mer benägna att säga att de har upplevt en försämring av sin levnadsstandard och mindre benägna att säga att de inte förväntar sig några förändringar. Till exempel uppger mer än två tredjedelar (67 %) av de arbetslösa att deras levnadsstandard har försämrats, jämfört med 38 % av cheferna. På samma sätt säger mer än tre fjärdedelar (78 %) av dem som har svårt att betala sina räkningar för det mesta att de har upplevt en försämring av sin levnadsstandard, jämfört med 41 % av dem som aldrig eller sällan har svårigheter.

De högre respondenterna placerar sig på den sociala stegen, desto mindre sannolikt är de att de har sett sin levnadsstandard försämras: 26–28 % av dem som betraktar sig som en del av den övre eller övre medelklassen i samhället säger detta, jämfört med 67 procent av dem som ser sig själva som arbetarklassen.

QA25 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänker du på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden ligger närmast din personliga situation? (%)

Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att bli fallet under det kommande året.	Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att bli fallet under det kommande året.	Du förväntar dig ingen förändring eller påverkan på din levnadsstandard.	Din levnadsstandard har ökat
EU-27	50	29	19	1
Kön
Man	48	29	20	2
Kvinnan	52	29	17	1
Ålder
15–24	43	29	22	3
25–39	49	31	17	2
40–54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Utbildning (slut av)
—15	61	23	14	1
16–19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Studerar fortfarande	41	30	25	1
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	45	30	23	2
Chefer	38	33	26	2
Andra vita krage	45	34	18	2
Manuella arbetstagare	56	28	13	2
Huspersoner	61	23	14	2
Arbetslös	67	18	12	1
Pensionerad	53	26	19	1
Studenter	41	30	25	1
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	78	13	7	1
Då och då	62	26	10	1
Nästan aldrig/aldrig	41	32	24	2
Bild från Europaparlamentet
Positiv	41	34	23	2
Neutral	51	29	17	1
Negativa	65	20	13	1

Hur går det i medborgarnas privatliv?

Nära två tredjedelar (64 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022) känner att saker går i rätt riktning i deras liv personligen, medan något över en femtedel (22 %, -2 procentenheter) säger att saker går i fel riktning.

Med tanke på den svaga nedgången i den totala andelen av dem som redan har upplevt en minskning av sin levnadsstandard eller förutser en under nästa år, är det inte förvånande att andelen som säger att saker går i rätt riktning har stabiliserats i den aktuella undersökningen, efter en försämring mellan april-maj och oktober-november 2022.

Saker går i rätt riktning 64 Vet inte 5 Varken den ena eller den andra (spontaneous) 9 Det går åt fel håll 22 D73.4 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Ditt liv personligen (EU27) (%) I alla medlemsstater anser de flesta att saker går i rätt riktning för dem personligen, och mer än åtta av tio delar denna känsla i Sverige (83 %), Danmark (82 %), Nederländerna och Luxemburg (båda 81 %). På andra sidan spektrumet är mindre än hälften i Polen, Portugal (båda 47 %) och Rumänien (48 %) positiva när det gäller deras privatliv.

Saker går åt fel håll Saker går i rätt riktning Varken den ena eller den andra (spontaneous) Vet inte D73.4 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Ditt liv personligen (%) Optimismen att saker och ting går i rätt riktning i deras privatliv är vanligare än i oktober-november 2022 i nio länder, främst Belgien (64 %, + 10 procentenheter), Italien (59 %, + 9 procentenheter), Danmark (82 %, + 7 procentenheter) och Finland (69 %, + 7 procentenheter). Detta har istället minskat i Tjeckien (65 %, -6 procentenheter), Österrike (66 %, -5 procentenheter) och Slovakien (56 %, -4 procentenheter). Andelen som känner att saker och ting går i rätt riktning har varit stabila eller oförändrade i 15 länder.

D73.4 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Ditt liv personligen (%)

Saker går i rätt riktning	Saker går åt fel håll	Varken den ena eller den andra (spontaneous)	Vet inte
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
VARA	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
EL	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
DEN	59	9	29	-7	8	0	4	-2
CY	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
LU	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
VID	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Ju yngre respondenterna är, desto mer sannolikt är det att de känner sig optimistiska när det gäller hur saker och ting går i deras personliga liv (74 % av dem i åldern 15–24 år jämfört med 60 % av dem som är 55 år eller äldre). Utbildningsnivån spelar också en roll, med 72 % av dem som avslutat heltidsutbildningen 20 år eller äldre som känner att saker går i rätt riktning, jämfört med 52 % som känner sig på detta sätt bland dem som lämnade utbildningen i åldern 15 år eller yngre.

Chefer (79 %) är mest benägna att vara positiva (jämfört med 42 % av de arbetslösa), liksom de som har minst ekonomiska svårigheter (75 % av dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar jämfört med 34 % av dem som har svårigheter för det mesta). Dessutom delas känslan av att saker går i fel riktning i deras liv av en majoritet bland dem som har störst svårigheter att betala sina räkningar (49 %).

De som placerar sig högre på den sociala stegen är mer benägna att känna sig positiva till den riktning som deras liv tar (83 % av dem som betraktar sig själva som en del av den övre eller övre medelklassen mot 51 % av dem som ser sig själva som arbetarklassen).

Slutligen, de som har sett sin levnadsstandard försämras är mycket mindre benägna att känna saker går i rätt riktning i sitt liv personligen än de som inte (ännu) upplevt en nedgång (55 % jämfört med 72–78 %).

D73.4 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker och ting i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Ditt liv personligen (% – EU-27)

Saker går i rätt riktning	Saker går åt fel håll	Vet inte
EU-27	64	22	5
Kön
Man	66	21	4
Kvinnan	63	23	5
Ålder
15–24	74	16	3
25–39	68	20	4
40–54	63	24	4
55+	60	23	6
Utbildning (slut av)
—15	52	29	7
16–19	60	26	4
20+	72	16	4
Studerar fortfarande	77	13	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	69	18	5
Chefer	79	11	3
Andra vita krage	67	22	4
Manuella arbetstagare	59	27	4
Huspersoner	52	31	7
Arbetslös	42	41	4
Pensionerad	61	22	6
Studenter	77	13	4
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	34	49	5
Då och då	50	35	5
Nästan aldrig/aldrig	75	13	4
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	51	31	6
Lägre medelklass	55	30	4
Medelklassen	71	17	4
Den övre medelklassen	83	10	2
Överklassen	83	11	3
Din levnadsstandard har
Redan minskat	55	28	5
Ännu inte minskat, men kommer att	72	17	4
Ej ändrat/ökat	78	13	3

Medborgarnas förväntningar på deras levnadsvillkor om ett år

Omkring fyra av tio (39 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) förväntar sig att deras levnadsvillkor blir sämre på ett års tid, medan något mer än en av tio (12 %, -1 procentenheter) tror att de kommer att bli bättre. Majoriteten (46 %, + 4 procentenheter) förväntar sig att de ska förbli desamma.

Precis som med optimismen när det gäller den framtida inriktningen för deras personliga liv har förväntningarna på att levnadsvillkoren försämras också stabiliserats, efter en stor ökning mellan november-december 2021 och oktober-november 2022.

Bättre 12 Sämre 39 Samma 45 Vet inte 3 SD21.1 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (EU27) (%) I åtta länder anser de flesta att levnadsvillkoren kommer att försämras under nästa år, med de högsta andelarna i Slovakien (59 %), Tjeckien (55 %), Frankrike och Grekland (båda 49 %). I de återstående 19 länderna förväntar sig majoriteten att levnadsvillkoren förblir desamma. Detta gäller särskilt Danmark, Finland (båda 65 %) och Nederländerna (62 %).

I alla länder tror färre än en av fem att deras levnadsvillkor kommer att bli bättre om ett år. De svarande kommer sannolikt att dela denna uppfattning i Lettland (19 %), Kroatien och Danmark (båda 18 %).

I åtta länder är det mindre sannolikt än i oktober-november 2022 att de förväntar sig bättre levnadsvillkor på ett år, med de största minskningarna i Sverige (12 %, -7 procentenheter), Luxemburg (11 %, -6 procentenheter) och Rumänien (17 %, -6 procentenheter).

Bättre Samma Värre Vet inte SD21.1 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (%)

Spanien (37 %, + 8 procentenheter), Luxemburg (42 %, + 7 procentenheter), Frankrike (49 %, + 4 procentenheter) och Slovenien (43 %, + 4 procentenheter) är de enda länder där andelen som förväntar sig att deras levnadsvillkor försämras under det kommande året har ökat. Å andra sidan har denna andel av de svarande minskat i 11 länder, mest markant i Malta (38 %, -9 procentenheter), Lettland (23 %, -9 procentenheter), Ungern (35 %, -8 procentenheter) och Litauen (26 %, -8 procentenheter).

SD21.1 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (%)

Bättre	Värre	Samma	Vet inte
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
VARA	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
EL	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
DEN	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
CY	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
LU	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
VID	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

Svarande i de flesta sociodemografiska grupper är mer benägna att tro att deras levnadsförhållanden kommer att bli sämre om ett år än att tro att de kommer att bli bättre.

Respondenter i åldern 25 år eller äldre är mer benägna än de i åldern 15–24 år att förvänta sig att deras levnadsvillkor blir sämre (37–41 % jämfört med 30 %). Känslan av att levnadsförhållandena kommer att bli sämre är också vanligare bland respondenter som avslutat heltidsutbildning före 20 års ålder (43–46 % jämfört med 35 % av dem som avslutat en utbildning i åldern 20 år eller äldre).

Arbetslösa (48 %), hushåll (46 %) och arbetare (45 %) tror sannolikt att deras levnadsvillkor kommer att bli sämre om ett år, särskilt jämfört med chefer (31 %). Detsamma gäller för dem som har störst svårigheter att betala sina räkningar (61 %, jämfört med 32 % av dem som aldrig eller sällan har svårigheter).

Svarande som betraktar sig som en del av överklassen i samhället är de enda bland vilka känslan av att levnadsförhållandena kommer att bli bättre är förhärskande (26 % ”bättre” jämfört med 20 % ”värre”) och, tillsammans med dem som ser sig själva som övre medelklass (22 %), är de minst benägna att förvänta sig att förhållandena kommer att förvärras (jämfört med 50 % av dem som anser sig vara arbetarklassen).

Svarande som bor i byar på landsbygden eller små/medelstora städer är mer benägna än de som bor i större städer att förvänta sig att situationen blir värre (40–41 % jämfört med 35 %).

Andelen svarande som förväntar sig att deras levnadsvillkor ska förbättras under nästa år är de högsta bland 15–24-åringar (20 %), arbetslösa (19 %) och de som ser sig själva som överklass (26 %).

SD21.1 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (EU27) (%)

Bättre	Värre	Samma	Vet inte
EU-27	12	39	46	3
Kön
Man	14	37	46	3
Kvinnan	10	41	46	3
Ålder
15–24	20	30	45	5
25–39	18	37	42	3
40–54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Utbildning (slut av)
—15	7	46	43	4
16–19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Studerar fortfarande	18	28	48	6
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	15	34	48	3
Chefer	14	31	53	2
Andra vita krage	13	36	48	3
Manuella arbetstagare	14	45	38	3
Huspersoner	9	46	42	3
Arbetslös	19	48	29	4
Pensionerad	5	42	50	3
Studenter	18	28	48	6
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	11	61	26	2
Då och då	11	49	37	3
Nästan aldrig/aldrig	13	32	52	3
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	9	50	38	3
Lägre medelklass	9	48	40	3
Medelklassen	14	34	49	3
Den övre medelklassen	16	22	60	2
Överklassen	26	20	53	1
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	10	41	46	3
Liten/medelstor stad	13	40	44	3
Storstad	13	35	48	4

Medborgarnas förväntningar på den nationella ekonomin

Vet inte 4 Samma 31 Sämre 52 Bättre 13 SD21.2 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (nationalitets)ekonomin (EU-27) (%) EU-medborgarna har blivit mindre pessimistiska när det gäller situationen för den nationella ekonomin, även om detta inte direkt leder till en starkare positiv utsikt. En majoritet av de svarande (52 %) förväntar sig att den nationella ekonomiska situationen kommer att förvärras under ett år. Denna andel har minskat med åtta procentenheter sedan oktober-november 2022, efter en kraftig ökning av andelen svarande mellan november-december 2021 och oktober-november 2022 (+ 23 procentenheter). Omkring tre av tio (31 %) tror att situationen kommer att förbli densamma – en ökning med sju procentenheter. Slutligen förväntar sig mer än en av tio (13 % + 2 procentenheter) att situationen kommer att förbättras under det kommande året.

I alla utom en medlemsstat förväntar sig en majoritet att situationen för den nationella ekonomin blir sämre om ett år, med andelar som sträcker sig från 69 % i Sverige, 68 % i Slovakien och 64 % i Tjeckien, till 40 % i Italien och 42 % i Litauen och Cypern. Danmark (34 %) är det enda land där respondenterna som förväntar sig att situationen ska förvärras är i minoritet.

Tillsammans med Danmark (42 %) anser relativt stora andel svarande i Cypern (40 %), Italien (39 %) och Litauen (38 %) att situationen med den nationella ekonomin kommer att förbli densamma. Mindre än en av fem i varje land förväntar sig att situationen blir bättre. De svarande i Danmark, Österrike (båda 19 %), Italien och Malta (18 %) är mest benägna att vara optimistiska.

Bättre Samma Värre SD21.2 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för ekonomin (NATIONALITY) (%) I 21 länder har det skett minskningar i de proportioner som förväntar sig att situationen i den nationella ekonomin kommer att förvärras under ett år. Minskningar med minst tio procentenheter observeras i nio länder, främst i Tyskland (54 %, -20 procentenheter), Nederländerna (52 %, -17 procentenheter) och Litauen (42 %, -16 procentenheter).

Optimismen om den nationella ekonomin under det kommande året har ökat i åtta länder, särskilt i Tyskland (15 %, + 9 procentenheter), Österrike (19 %, + 5 procentenheter), Ungern (13 %, + 5 procentenheter) och Finland (14 %, + 5 procentenheter).

SD21.2 Jagn ett års tid, tror du att var och en av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (nationalitets)ekonomin (%)

Bättre	Värre	Samma	Vet inte
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
VARA	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
EL	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
DEN	18	0	40	-9	39	10	3	-1
CY	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
LU	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
VID	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

Sociodemografiska fynd liknar dem som observerats för förväntningar om levnadsförhållanden. Respondenter över 24 år är mer benägna än sina yngre motsvarigheter att förvänta sig att situationen i den nationella ekonomin kommer att förvärras på ett år (52–55 % jämfört med 45 %).

Hushåll (60 %), arbetslösa och manuella arbetstagare (båda 57 %) tror sannolikt att den nationella ekonomiska situationen kommer att bli sämre, jämfört med chefer (51 %), egenföretagare och andra vita halsband (båda 50 %).

Svarande som har svårt att betala sina räkningar för det mesta är mycket mer benägna än de som sällan eller aldrig har svårigheter att förvänta sig att situationen blir värre (67 % jämfört med 48 %). På samma sätt är de som betraktar sig själva som en del av överklassen i samhället mindre benägna än de som betraktar sig som arbetarklassen eller lägre medelklass att tro att den nationella ekonomiska situationen kommer att försämras (43 % mot 57–58 %).

Förväntningarna på den nationella ekonomiska situationen hänger också samman med dem som gäller levnadsvillkoren. Mer än åtta av tio (86 %) av dem som förväntar sig att deras levnadsvillkor ska bli sämre förväntar sig detta för sin nationella ekonomi.

Optimismen om utsikterna för den nationella ekonomin under ett års tid är mest utbredd bland 15–24-åringar (15 %), chefer (16 %), chefer som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (15 %) och de som anser sig tillhöra den övre eller övre medelklassen (19–20 %).

SD21.2 Om ett år, tror du att vart och ett av följande kommer att bli bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för ekonomin (NATIONALITY) (% – EU-27)

Bättre	Värre	Samma	Vet inte
EU-27	13	52	31	4
Kön
Man	14	50	31	5
Kvinnan	12	54	30	4
Ålder
15–24	15	45	33	7
25–39	14	54	29	3
40–54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	15	50	31	4
Chefer	16	51	31	2
Andra vita krage	15	50	32	3
Manuella arbetstagare	12	57	27	4
Huspersoner	9	60	28	3
Arbetslös	11	57	27	5
Pensionerad	11	51	32	6
Studenter	15	43	35	7
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	8	67	21	4
Då och då	10	57	29	4
Nästan aldrig/aldrig	15	48	33	4
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	8	58	29	5
Lägre medelklass	10	57	29	4
Medelklassen	15	48	33	4
Den övre medelklassen	19	49	29	3
Överklassen	20	43	36	1
Förväntningarna på levnadsvillkoren
Bättre	56	28	14	2
Värre	4	86	8	2
Samma	9	31	57	3

Svårigheter att betala räkningar

Majoriteten av de svarande (63 %) har aldrig eller nästan aldrig svårt att betala sina räkningar, en ökning med tre procentenheter sedan oktober-november 2022. Nästan tre av tio (28 %, -2 procentenheter) har svårigheter då och då och mindre än en av tio (8 %, -1 procentenheter) har svårigheter för det mesta.

I alla utom en medlemsstat förväntar sig en majoritet att situationen för den nationella ekonomin blir sämre om ett år, med andelar som sträcker sig från 69 % i Sverige, 68 % i Slovakien och 64 % i Tjeckien, till 40 % i Italien och 42 % i Litauen och Cypern. Danmark (34 %) är det enda land där respondenterna som förväntar sig att situationen ska förvärras är i minoritet.

Större delen av tiden 8 Då och då 28 Nästan aldrig! Aldrig 63 D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (EU27) (%) I 20 länder säger majoriteten att de aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar, med de högsta andelarna i Sverige (92 %), Danmark (88 %) och Finland (82 %).

De svarande i Grekland (37 %) är överlägset mest benägna att säga att de har svårt att betala sina räkningar för det mesta, följt av Portugal (21 %) och Bulgarien (19 %). Grekland är också det enda land där andelen svarande som har svårigheter för det mesta är högre än den som aldrig eller nästan aldrig har svårigheter (15 %).

Nästan aldrig/aldrig Då och då Större delen av tiden Vägran (spontant) D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (%)

Jämfört med oktober-november 2022 är de svarande i Malta (73 %, + 23 procentenheter) betydligt mer benägna att säga att de aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala sina räkningar, följt av Italien (45 %, + 11 procentenheter), Slovenien (73 %, + 6 procentenheter) och Cypern (45 %, + 5 procentenheter). Malta (6 %, -6 procentenheter) och Italien (8 %, -5 procentenheter) är också de länder där det har skett en betydande minskning av andelen svarande som säger att de har svårigheter för det mesta.

D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (%)

Större delen av tiden	Då och då	Nästan aldrig/aldrig	Vägran (spontant)
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
VARA	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
EL	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
DEN	8	-5	45	-6	45	11	2	0
CY	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
LU	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
VID	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

Den sociodemografiska analysen visar att de äldsta respondenterna (55 år eller äldre) är mest benägna att säga att de aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (66 % jämfört med 59–61 % av dem i åldern 15–54). Detsamma gäller för dem som har den högsta utbildningsnivån (75 % av dem som avslutat heltidsutbildning i åldern 20 år eller äldre jämfört med 51–57 % av dem som lämnade 19 år eller yngre).

Chefer (81 %) är mest benägna att säga att de aldrig eller nästan aldrig har problem, särskilt jämfört med arbetslösa (33 %). De högre respondenterna placerar sig på den sociala stegen, desto mer sannolikt är det att de säger att de aldrig eller sällan upplever ekonomiska svårigheter (87–91 % av dem som ser sig själva som en del av den övre eller övre medelklassen i samhället jämfört med 45 % av dem som anser sig vara arbetarklassen).

De som har sett sin levnadsstandard reduceras är minst benägna att säga att de aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala sina räkningar (51 % mot 70–79 % av dem som säger att deras levnadsstandard ännu inte har sänkts men förväntar sig att det kommer att bli, och de som inte har upplevt några förändringar).

Andelen som har svårt att betala räkningar för det mesta är störst bland dem som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre (15 %), arbetslösa (28 %) och de som anser sig tillhöra arbetarklassen (18 %).

D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...?

Större delen av tiden	Då och då	Nästan aldrig/aldrig
EU-27	8	28	63
Kön
Man	8	26	64
Kvinnan	8	30	61
Ålder
15–24	8	29	59
25–39	9	30	61
40–54	9	30	60
55+	8	25	66
Utbildning (slut av)
—15	15	33	51
16–19	9	33	57
20+	5	19	75
Studerar fortfarande	6	26	63
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	8	24	67
Chefer	2	16	81
Andra vita krage	6	29	64
Manuella arbetstagare	10	36	53
Huspersoner	15	37	48
Arbetslös	28	39	33
Pensionerad	7	24	68
Studenter	6	26	63
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	18	36	45
Lägre medelklass	12	37	50
Medelklassen	4	25	70
Den övre medelklassen	2	10	87
Överklassen	0	8	91
Din levnadsstandard har
Redan minskat	13	35	51
Ännu inte minskat, men kommer att	4	25	70
Ej ändrat/ökat	4	16	79

1.4. Demokratins tillstånd i EU

Majoriteten av européerna är nöjda med hur demokratin fungerar både i EU och i sitt land. Mer än hälften (54 %) är nöjda med hur demokratin fungerar i EU, varav en av tjugo är ”mycket nöjd”. Dessa siffror har varit oförändrade sedan oktober-november 2022. Omkring fyra av tio (41 %, + 1 procentenheter) säger att de inte är nöjda, med en av tio (ingen förändring) som ”inte alls är nöjda”.

På samma sätt är nästan sex av tio (56 %) nöjda med hur demokratin fungerar i sitt land, och 7 % säger att de är ”mycket nöjda”. Även i detta fall har siffrorna varit oförändrade sedan oktober-november 2022. Omkring fyra av tio (42 %, ingen förändring) är inte nöjda, varav 11 % (-1 procentenheter) som ”inte alls är nöjda”.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 SD18a På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte mycket nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i (vårt land)? SD18b Och vad sägs om hur demokratin fungerar i EU? Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Mars 2023 – okt/nov 2022

I 24 länder är majoriteten nöjda med hur demokratin fungerar på EU-nivå, med de högsta andelarna i Irland (82 %), Luxemburg (73 %) och Danmark (72 %). Grekland (34 % ”nöjd” jämfört med 61 % ”ej nöjd”), Slovakien (37 % jämfört med 54 %) och Frankrike (42 % jämfört med 48 %) är de enda länder där endast en minoritet är nöjd. Relativt höga andelar som är ”mycket nöjda” med hur demokratin fungerar i EU finns i Irland (21 %) och Danmark (14 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte SD18b Och vad sägs om hur demokratin fungerar i EU? (%)

Majoriteterna i 19 länder är nöjda med hur demokratin fungerar i sitt land, och i Finland (88 %), Danmark och Irland (86 %) är de mest sannolikt nöjda. Nöjdheten är den lägsta i Grekland (29 %), Slovakien (31 %) och Bulgarien (35 %). I dessa länder, liksom i andra fyra, är missnöje majoritetens uppfattning, medan åsikterna är delade i Malta (49 % ”nöjda” jämfört med 49 % inte nöjda). Mer än en femtedel av de svarande i Danmark (40 %), Finland (28 %), Irland (25 %) och Sverige (24 %) är ”mycket nöjda” med hur demokratin fungerar på nationell nivå.

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte SD18a På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte mycket nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i (vårt land)? (%)

Graden av tillfredsställelse med hur demokratin fungerar på nationell nivå har ökat i 12 medlemsstater sedan oktober-november 2022, och mest markant i Nederländerna (71 %, + 12 procentenheter), Cypern (50 %, + 10 procentenheter) och Litauen (53 %, + 8 procentenheter). Tillfredsställelsen har minskat i sju länder, där Malta (49 %, -21 procentenheter) har sett en mycket stor minskning, följt av Rumänien (41 %, -6 procentenheter) och Portugal (63 %, -5 procentenheter).

SD18a På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte mycket nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i (vårt land)? (%)

Mycket nöjd	Ganska nöjd	Inte särskilt nöjd	Inte alls nöjd	Vet inte	Vet inte	Totalt ”inte nöjd”
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
VARA	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
EL	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
DEN	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
CY	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
LU	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
VID	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Tillfredsställelsen med hur demokratin fungerar i EU har ökat i tio länder jämfört med oktober-november 2022. Cypern (56 %, + 13 procentenheter) står för en stor ökning av andelen nöjda, följt av Lettland (71 %, + 8 procentenheter) och Belgien (64 %, + 8 procentenheter). Denna andel av de svarande har minskat i sex länder, främst i Malta (61 %, -11 procentenheter), Tjeckien (51 %, -7 procentenheter) och Danmark (72 %, -6 procentenheter).

SD18b Och vad sägs om hur demokratin fungerar i EU? (%)

Mycket nöjd	Ganska nöjd	Inte särskilt nöjd	Inte alls nöjd	Vet inte	Vet inte	Totalt ”inte nöjd”
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
VARA	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
EL	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
DEN	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
CY	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
LU	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
VID	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

Den sociodemografiska analysen belyser liknande mönster när det gäller tillfredsställelse med demokratins sätt att fungera på både EU-nivå och nationell nivå, där yngre och mer utbildade respondenter och de som befinner sig i en bättre socioekonomisk situation är mer benägna att bli nöjda.

Svarande i åldern 15–24 år är mest nöjda med hur demokratin fungerar både i EU (61 % jämfört med 51–56 % av dem som är 25 år eller äldre) och nationella (62 % jämfört med 55–56 %). Svarande som avslutat en heltidsutbildning i åldern 20 år eller äldre är också mer nöjda än dem som avslutat sin utbildning i åldern 19 år eller yngre (61 % jämfört med 43–51 % på EU-nivå, 63 % jämfört med 49–52 % på nationell nivå).

Chefer (66 % på EU-nivå, 69 % på nationell nivå) är mest benägna att vara nöjda med hur demokratin fungerar, särskilt jämfört med arbetslösa (40 % och 41 %). Svarande som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar är mer benägna att vara nöjda än de som har svårigheter oftare (60 % jämfört med 32–48 % på EU-nivå, 64 % jämfört med 32–47 % på nationell nivå).

Dessutom är det mer sannolikt att de som har en positiv bild av EU än de som har en negativ bild är nöjda med hur demokratin fungerar i EU (78 % jämfört med 16 %). Detsamma gäller för bilden av Europaparlamentet (81 % jämfört med 19 %).

SD18 På det hela taget är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte särskilt nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i... (% – EU-27)

(Vårt land)	EU
EU-27	56	54
Kön
Man	58	56
Kvinnan	56	53
Ålder
15–24	62	61
25–39	56	56
40–54	55	54
55+	56	51
Utbildning (slut av)
—15	49	43
16–19	52	51
20+	63	61
Studerar fortfarande	65	65
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	58	55
Chefer	69	66
Andra vita krage	60	61
Manuella arbetstagare	50	48
Huspersoner	47	47
Arbetslös	41	40
Pensionerad	56	51
Studenter	65	65
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	32	32
Då och då	47	48
Nästan aldrig/aldrig	64	60
Bilden av EU
Positiv	73	78
Neutral	51	43
Negativa	27	16
Bild av Europaparlamentet
Positiv	74	81
Neutral	56	48
Negativa	28	19

Tillfredsställelse med olika aspekter av demokratin i EU

I denna undersökning bedöms också graden av tillfredsställelse med tio olika aspekter av EU:s demokrati och konstateras att en majoritet av EU-medborgarna är nöjda med 7 av dessa tio aspekter.

EU-medborgarna är mest nöjda med fria och rättvisa val (70 %) och yttrandefrihet (70 %), följt av respekt för grundläggande rättigheter (66 %), enskilda medborgares möjlighet att delta i det politiska livet (61 %) och mediemångfald (60 %). Majoriteterna är också nöjda med möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, föreningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin (59 %) och med rättsstatsprincipen (58 %).

Fria och rättvisa val Yttrandefrihet Möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet {dvs. som kandidater i val, medlemmar av politiska partier} Mediemångfald Rättsstatsprincipen (Le. respekt för rättsväsendets oberoende, valsystemets integritet och opartiskhet) Mycket mättad Ganska mättad Inte särskilt mättad Inte alls mättad Vet inte Fråga 11 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? (EU27) (%) Tillfredsställelsen är dock betydligt lägre för politiska partier med hänsyn till intressena hos människor som dem (43 %), kampen mot desinformation i medierna (41 %) och kampen mot korruption (35 %). Detta är också de enda aspekter där missnöje råder (52 %, 52 % respektive 60 %).

Respekt för de grundläggande rättigheterna Möjligheterna för det civila samhället (Le. medborgare, föreningar, N605) att skydda demokratin Politiska partier som tar hänsyn till intressena hos människor som du ”Theght mot desinformation i media (Le. falsk. överdrivna eller förvrängda nyhetsberättelser) Kampen mot korruption Mycket mättad Ganska mättad Inte särskilt mättad Inte alls mättad Vet inte Fråga 11 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? (EU27) (%) Sju av tio är nöjda med fria och rättvisa val i EU, däribland omkring en femtedel (21 %) som är ”mycket nöjda”. Omvänt säger ungefär en fjärdedel (26 %) att de inte är nöjda med denna aspekt.

Mycket mättad 21 Ganska mätt 49 Inte särskilt mätt 19 Inte alls mättad 7 Vet inte 4 Fråga 11.1 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Fria och rättvisa val (EU27) (%)

I alla utom ett land är en majoritet av de svarande nöjda med fria och rättvisa val i EU, med de högsta andelarna i Portugal (85 %), Nederländerna och Finland (båda 84 %). Det enda undantaget är Bulgarien, där 41 % är nöjda och 52 % missnöjda. Tillsammans med Bulgarien är nöjdheten lägst i Kroatien (49 %) och Rumänien (54 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.1 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Fria och rättvisa val (%) Sju av tio är också nöjda med yttrandefriheten, med ett femte ord som säger att de är ”mycket nöjda”. Nästan tre av tio (28 %) är inte nöjda med denna aspekt.

Mycket mättad 20 Ganska mätta 50 Inte särskilt mättad 21 Inte alls mättad 7 Vet inte 2 Fråga 11.2 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Yttrandefrihet (EU27) (%) Respondenter som är nöjda med yttrandefriheten är i majoritet i alla länder. Andelen varierar från mer än åtta av tio i Danmark, Finland (båda 83 %), Irland och Nederländerna (båda 81 %) till sex av tio i Slovakien (53 %), Frankrike (59 %), Bulgarien, Tjeckien, Grekland och Lettland (alla 60 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.2 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Yttrandefrihet (%)

Två tredjedelar av de svarande (66 %) är nöjda med respekten för de grundläggande rättigheterna, varav 15 % är ”mycket nöjda”, medan tre av tio säger att de inte är nöjda.

Mycket mättad 15 Ganska mättad 51 Inte särskilt mätt 23 Inte alls mättad 7 Vet inte 4 Fråga 11.6 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Respekt för de grundläggande rättigheterna (EU27) (%) Majoriteterna är nöjda med respekten för de grundläggande rättigheterna i 26 EU-medlemsstater. De svarande är mest sannolikt nöjda med denna aspekt i Finland (85 %), Irland (81 %) och Nederländerna (78 %). I den motsatta änden av skalan är Grekland det enda land där de som är nöjda är i minoritet (45 % ”nöjda” mot 54 % ”dissatisfied”). Tillfredsställelsen är också relativt lägre i Slovakien (50 %) och Rumänien (54 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.6 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Respekt för de grundläggande rättigheterna (%)

Omkring sex av tio (61 %) uttrycker sin tillfredsställelse över möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet, och 14 % säger att de är ”mycket nöjda”. En tredjedel av de tillfrågade (33 %) är inte nöjda med denna aspekt av demokratin i EU.

Mycket mättad 14 Ganska mätt 47 Inte särskilt mättad 25 Inte alls mättad 8 Vet inte 6 Fråga 11.4 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet (dvs. som kandidater i val, medlemmar av politiska partier) (EU27) (%)

Majoriteterna i alla länder är nöjda med möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet, med andelar från minst tre fjärdedelar i Finland (77 %), Irland (76 %), Danmark och Polen (båda 75 %) till mindre än hälften i Frankrike (47 %) och Rumänien (49 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.4 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet (dvs. som kandidater i val, medlemmar av politiska partier) (%)

Sex av tio säger att de är nöjda med mediemångfalden i EU, varav 14 % är ”mycket nöjda”. Drygt en tredjedel (34 %) uppger att de inte är nöjda med denna aspekt.

Mycket mättad 14 Ganska mätt 46 Inte särskilt mätt 25 Inte alls mätt 9 Vet inte 6 Fråga 11.3 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Mediemångfald (EU-27) (%) Tillfredsställelse med mediemångfald uppväger missnöje i alla utom en EU-medlemsstat. Mer än sju av tio i Portugal (83 %), Österrike (73 %), Estland, Finland och Litauen (alla 72 %) är nöjda med denna aspekt, medan Frankrike är det enda land där en minoritet är nöjd (42 % ”nöjda” jämfört med 45 % ”dissatisfied”). Tillsammans med Frankrike är nöjdheten lägst i Slovenien (52 %) och Slovakien (53 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.3 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Mediemångfald (%)

En majoritet av de svarande (59 %) är nöjda med möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, sammanslutningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin, och 11 % är ”mycket nöjda”. En tredjedel av de svarande (33 %) uttrycker missnöje med denna aspekt av demokratin i EU.

Mycket mättad 11 Ganska mätta 48 Inte särskilt mätt 26 Inte alls mättad 7 Vet inte 8 Fråga 11.7 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, sammanslutningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin (EU27) (%) De svarande som är nöjda med möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, föreningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin är i majoritet i 26 länder. Tillfredsställelsen är särskilt hög i Danmark, Luxemburg (båda 75 %) och Irland (74 %). Grekland är det enda land där en minoritet av de svarande är nöjda (40 % är nöjda jämfört med 54 % ”dissatisfied”), och mindre än hälften är nöjda även i Slovakien (47 %) och Slovenien (48 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.7 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, sammanslutningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin (%)

Nära sex av tio (58 %) uppger att de är nöjda med rättsstatsprincipen i Europeiska unionen, däribland omkring en av tio (11 %) som säger att de är ”mycket nöjda”. Mer än en tredjedel (36 %) uttrycker missnöje.

Mycket mättad 11 Ganska mätt 47 Inte särskilt mätt 27 Inte alls mätt 9 Vet inte 6 Fråga 11.5 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Rättsstatsprincipen (dvs. respekten för rättsväsendets oberoende, valsystemets integritet och opartiskhet) (EU-27) (%)

I 22 länder är majoriteterna nöjda med rättsstatsprincipen i Europeiska unionen, och respondenterna i Irland (79 %), Danmark (74 %) och Finland (73 %) är mest sannolikt att vara nöjda med denna aspekt. Omvänt är missnöjet större än tillfredsställelsen i fyra länder: Slovakien (36 % ”nöjd” mot 59 % ”dissatisfied”), Bulgarien (37 % jämfört med 56 %), Grekland (38 % jämfört med 60 %) och Slovenien (45 % jämfört med 50 %). Åsikterna är delade i Kroatien (48 % ”tillfredsställda” jämfört med 48 % ”dissatisfied”).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.5 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Rättsstatsprincipen (dvs. respekten för rättsväsendets oberoende, valsystemets integritet och opartiskhet) (%)

Mmalm än fyra av tio (43 %) är nöjda med politiska partier som tar hänsyn till intressena hos människor som dem, med mindre än en tiondel (8 %) säger att de är ”mycket nöjda. Däremot är en majoritet (52 %) missnöjd med denna aspekt, däribland nära en femtedel (18 %) som säger att de inte alls är nöjda.

Vet inte 5 Mycket nöjd 8 Ganska nöjd 35 Inte särskilt nöjd 34 Inte alls nöjd 18 Fråga 11.8 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Politiska partier som tar hänsyn till intressena hos personer som du (EU27) (%) I tio länder är det mer sannolikt att de svarande är nöjda än att vara missnöjda med politiska partier som tar hänsyn till intressena hos människor som dem, med andelar som sträcker sig från mer än sex av tio i Danmark, Polen (båda 63 %) och Irland (62 %), till 22 % i Grekland och 27 % i Cypern och Frankrike.

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.8 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Politiska partier som tar hänsyn till intressena hos människor som du (%)

En minoritet av de svarande (41 %) är nöjda med kampen mot desinformation i medierna, däribland mindre än en av tio (8 %) som är ”mycket nöjda”. Däremot är mer än hälften (52 %) inte nöjda med denna aspekt. Denna andel omfattar 15 % som säger att de är ”inte alls nöjda”.

Mycket mättad 8 Ganska mätt 33 Inte särskilt mätt 37 Inte alls mätt 15 Vet inte 7 Fråga 11.9 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Kampen mot desinformation i medierna (dvs. falska, överdrivna eller förvrängda nyhetsberättelser) (EU27) (%) Tillfredsställelse med kampen mot desinformation i medierna uppväger missnöjet i nio länder. Polen (63 %), Irland (60 %) och Portugal (58 %) är de länder där de svarande mest sannolikt är nöjda med denna aspekt. På baksidan säger 21 % i Grekland och 27 % i Cypern och Frankrike att de är nöjda.

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.9 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Kampen mot desinformation i medierna (dvs. falska, överdrivna eller förvrängda nyhetsberättelser) (%)

Något över en tredjedel (35 %) är nöjda med kampen mot korruption, och 8 % säger att de är ”mycket nöjda”. Den stora majoriteten av de svarande (60 %) uttrycker dock missnöje med denna aspekt, däribland mer än en femtedel (22 %) som ”inte alls är nöjda”.

Mycket mättad 8 Ganska mätt 27 Inte särskilt mätt 38 Inte alls mättad 22 Vet inte 5 Fråga 11.10 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Kampen mot korruption (EU-27) (%)

I Irland (58 %), Polen (57 %) och Danmark (48 %) är en majoritet nöjd med kampen mot korruption, medan denna uppfattning är i minoritet i de återstående 24 länderna. Den lägsta nivån av tillfredsställelse observeras i Tjeckien, Grekland (båda 18 %) och Cypern (20 %).

Totalt ”tillfredsställande” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 11.10 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? Kampen mot korruption (%)

När resultaten analyseras utifrån de sociodemografiska egenskaperna hos de svarande kan konsekventa mönster i tillfredsställelsen observeras för alla aspekter av demokratin i Europeiska unionen. I synnerhet tenderar tillfredsställelsen att variera beroende på ålder, utbildningsnivå, socioekonomisk status och attityder till EU.

De yngsta respondenterna (15–24 år) tenderar att uttrycka större tillfredsställelse med de flesta aspekter av demokratin i EU. Detta mönster är mest anmärkningsvärt när det gäller kampen mot korruption (40 % jämfört med 31 % av dem som är 55 år eller äldre) och politiska partier som tar hänsyn till intressena hos människor som dem (48 % jämfört med 40 %).

Mer högutbildade respondenter är mer benägna att vara nöjda med var och en av de specifika aspekterna. Till exempel är det mer sannolikt att de som avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre är nöjda med respekten för de grundläggande rättigheterna (72 % jämfört med 59 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre) och med möjligheterna för det civila samhället att skydda demokratin (64 % jämfört med 51 %).

Chefer är mest sannolikt att vara nöjda med de flesta aspekter. Till exempel är nästan sju av tio (68 %) bland chefer nöjda med möjligheterna för det civila samhället att skydda demokratin, jämfört med 49 % av hushållen.

Svarande som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar är mycket mer benägna än de som har svårigheter för det mesta att vara nöjda med varje aspekt av demokrati. Detta gäller särskilt respekten för de grundläggande rättigheterna (72 % jämfört med 49 %) och rättsstatsprincipen (63 % jämfört med 40 %). Detta mönster liknar dem som betraktar sig själva som en del av den övre eller övre medelklassen i samhället jämfört med dem som ser sig själva som arbetarklassen, och för dem som säger att deras levnadsstandard inte har förändrats jämfört med dem som har upplevt en försämring. Detta tyder på att graden av tillfredsställelse med varje aspekt av demokrati tenderar att öka med respondenternas (upplevda) socioekonomiska status.

Svarande med en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att vara nöjda med varje aspekt. Detta gäller särskilt respekten för de grundläggande rättigheterna (83 % jämfört med 36 %) och rättsstatsprincipen (75 % jämfört med 28 %). På samma sätt, om de svarande håller med om att deras röst räknas i EU och i det egna landet, är det mer sannolikt att de uttrycker tillfredsställelse med var och en av aspekterna. 76 % av dem som håller med om att deras röst räknas i EU (jämfört med 46 % av dem som inte håller med) och 72 % av dem som håller med om att deras röst räknas i det egna landet (jämfört med 42 % av dem som inte håller med) är nöjda med möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet.

Slutligen är nöjdheten högre bland dem som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet, särskilt när det gäller fria och rättvisa val (76 % jämfört med 61 % av dem som inte röstade).

Fråga 11 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? (% – EU-27)

Fria och rättvisa val	Yttrandefrihet	Möjligheten för enskilda medborgare att delta i det politiska livet (dvs. som kandidater i val, medlemmar av politiska partier)	Mediemångfald	Rättsstatsprincipen (dvs. respekten för rättsväsendets oberoende, valsystemets integritet och opartiskhet)
EU-27	70	70	61	60	56
Kön
Man	72	71	61	61	66
Kvinnan	68	69	60	66	57
Ålder
15–24	73	73	64	64	63
25–39	71	69	62	61	60
40–54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Utbildning (slut av)
—15	66	66	53	57	53
16–19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Studerar fortfarande	75	75	66	65	64
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	72	70	58	61	61
Chefer	78	77	68	65	67
Andra vita krage	72	72	65	65	63
Manuella arbetstagare	65	66	56	59	53
Huspersoner	62	65	50	53	53
Arbetslös	63	62	53	54	49
Pensionerad	70	70	60	60	56
Studenter	75	75	66	65	64
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	56	56	43	51	46
Då och då	63	64	55	56	54
Nästan aldrig/aldrig	76	75	65	65	63
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	63	61	51	55	50
Lägre medelklass	67	67	56	59	54
Medelklassen	73	73	64	62	61
Den övre medelklassen	81	81	72	68	71
Överklassen	81	83	72	67	77
Bilden av EU
Positiv	84	85	75	74	75
Neutral	66	66	55	57	53
Negativa	42	39	35	38	26
Min röst räknas i EU
Instämmer	83	83	76	74	74
Håller inte med	58	58	46	49	45
Min röst räknas i (Vårt land)
Instämmer	81	60	72	71	70
Håller inte med	54	54	42	45	41
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	76	75	65	65	64
Nej	61	62	52	53	51
Din levnadsstandard har...
Redan minskat	64	64	54	55	51
Ännu inte minskat, men kommer att bli	76	76	67	67	67
Ej ändrat/ökat	77	77	68	67	67

Fråga 11 Hur nöjd eller inte är du med följande aspekter av demokratin i Europeiska unionen? (% – EU-27)

Respekt för de grundläggande rättigheterna	Möjligheterna för det civila samhället (dvs. medborgare, sammanslutningar och icke-statliga organisationer) att skydda demokratin	Politiska partier som tar hänsyn till intresset hos människor som du	Kampen mot desinformation i medierna (dvs. falska, överdrivna eller förvrängda nyhetsberättelser)	Kampen mot korruption
EU-27	66	59	43	41	35
Kön
Man	68	61	43	41	35
Kvinnan	65	59	42	40	35
Ålder
15–24	70	63	48	45	40
25–39	68	63	45	43	38
40–54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Utbildning (slut av)
—15	59	51	35	35	29
16–19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Studerar fortfarande	71	67	50	45	41
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	68	58	42	40	35
Chefer	74	68	50	43	39
Andra vita krage	72	63	49	49	39
Manuella arbetstagare	62	57	41	41	35
Huspersoner	58	49	38	36	36
Arbetslös	59	50	29	34	27
Pensionerad	64	57	39	36	29
Studenter	71	67	50	45	41
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	49	43	25	31	24
Då och då	60	52	38	41	35
Nästan aldrig/aldrig	72	64	47	43	36
Överväga att tillhöra
Arbetarklassen	57	50	33	35	29
Lägre medelklass	62	54	38	40	30
Medelklassen	70	64	46	44	38
Den övre medelklassen	78	70	57	45	41
Överklassen	86	78	63	42	53
Bilden av EU
Positiv	83	75	58	53	46
Neutral	60	54	36	37	29
Negativa	35	30	18	21	17
Min röst räknas i EU
Instämmer	80	75	59	51	46
Håller inte med	53	46	28	32	26
Min röst räknas i (Vårt land)
Instämmer	77	71	54	48	42
Håller inte med	49	42	26	30	25
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	71	65	48	44	37
Nej	58	52	37	37	32
Din levnadsstandard har...
Redan minskat	59	53	34	35	28
Ännu inte minskat, men kommer att bli	73	66	52	49	42
Ej ändrat/ökat	75	68	54	45	42

2. EN ÖVERSYN AV EUROPAPARLAMENTETS VALPERIOD: FYRA ÅR I

Det andra kapitlet fokuserar på européernas medvetenhet om och attityder till EU:s och Europaparlamentets åtgärder under de senaste åren. Det börjar med att undersöka om medborgarna har läst, sett eller hört något i media om Europaparlamentet och intrycket av denna information. Därefter analyseras allmänna attityder till effekterna av EU:s åtgärder och både medvetenheten om och graden av tillfredsställelse med de åtgärder som nyligen vidtagits av EU och Europaparlamentet på ett antal politikområden.

Resultaten visar att information om Europaparlamentet som förmedlas av medierna har gett EU-medborgarna ett positivt intryck och att de allra flesta är medvetna om hur EU påverkar deras dagliga liv. I ett sammanhang som präglas av snabba stora förändringar i EU:s politik för att hantera flera kriser är dessutom medvetenheten om och tillfredsställelsen med EU:s åtgärder under de senaste åren generellt hög. Ett år efter Rysslands invasion av Ukraina är EU:s stöd till Ukraina överlägset de åtgärder som medborgarna är mest medvetna om och mest nöjda med.

Europaparlamentets synlighet i medierna

Medvetenheten om Europaparlamentet bland EU-medborgarna ligger i allmänhet på en mycket hög nivå. Eurobarometerundersökningar har visat att Europaparlamentet konsekvent har toppat listan över EU-institutioner när det gäller medvetenhet sedan 2006. Resultaten av den senaste Eurobarometerundersökningen som genomfördes i januari-februari 2023 är inget undantag, och nästan nio av tio säger att de har hört talas om Europaparlamentet20 Europeiska kommissionen, Standard Eurobarometer 98 – Winter 2022–2023 (EB 98.2), finns på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Det är därför inte förvånande att en klar majoritet av medborgarna i den aktuella undersökningen (62 %, -2 procentenheter sedan oktober-november 2022) nyligen har läst i pressen, sett på Internet eller på tv, eller hört något om Europaparlamentet på radio. Däremot svarar mindre än fyra av tio (38 %, + 2 procentenheter) nekande på denna fråga. Dessa siffror har i stort sett varit stabila jämfört med oktober-november 2022.

Nr 38 Ja 62 QA1 Har du nyligen läst i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet på radio? (EU27) (%) Minst tre fjärdedelar av de svarande i sex länder har nyligen läst, sett eller hört något om Europaparlamentet, antingen från Internet, TV eller radio: Finland (85 %), Lettland (79 %), Estland, Luxemburg (båda 78 %), Litauen (76 %) och Sverige (75 %). Detta står i kontrast till 39 % i Frankrike, 50 % i Irland och 53 % i Portugal som ger detta svar.

Okt/nov 2022 23 mars Utveckling okt/nov 2022 QA1 Har du nyligen läst i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet på radio? (% – ja) Jämfört med oktober-november 2022 visar tio länder en minskning av andelen svarande som nyligen läst, sett eller hört något om Europaparlamentet. De största minskningarna observeras i Portugal (53 %, -13 procentenheter), Rumänien (55 %, -12 procentenheter) och Ungern (68 %, -9 procentenheter). Samtidigt finns en ökning av denna andel av de svarande i fem länder: Danmark (59 %, + 10 procentenheter), Finland (85 %, + 6 procentenheter), Cypern (71 %, + 6 procentenheter), Belgien (71 %, + 5 procentenheter) och Lettland (79 %, + 4 procentenheter). Denna siffra har varit stabil eller oförändrad i de återstående 12 länderna.

Män är mer benägna än kvinnor att säga att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet, antingen från Internet, TV eller radio (66 % mot 57 %). Dessutom ökar denna andel med åldern, med två tredjedelar av dem som är 55 år eller äldre (66 %) säger att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet, jämfört med mindre än hälften av dem i åldern 15–24 år (49 %).

Ju längre svarande var kvar i heltidsutbildning, desto mer sannolikt är det att de säger att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet. Detta är fallet för 69 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre, jämfört med 55 % av dem som lämnade 15 år eller yngre. Chefer (72 %) är mest benägna att svara positivt på denna fråga, särskilt jämfört med arbetslösa (45 %) och hushåll (46 %). Högre andel svarande som har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet kan också hittas bland dem som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (66 % jämfört med 49 % av dem som har svårigheter för det mesta).

Svarande som har en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att säga att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet (69 % jämfört med 61 %), och ett liknande gap kan ses mellan dem som har en positiv bild av Europaparlamentet och dem som har en negativ bild (73 % mot 60 %).

Slutligen kan en högre andel av dem som nyligen läst, sett eller hört något om Europaparlamentet hittas bland dem som tror att deras röst räknas i EU (70 % jämfört med 56 % av dem som anser att deras röst inte räknas) och bland dem som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (71 % jämfört med 48 % av dem som inte röstade).

QA1 Har du nyligen läst i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet på radio? (% – EU)

EU-27	62	38	0
Kön
Man	66	33	1
Kvinnan	57	43	0
Ålder
15–24	49	51	0
25–39	58	42	0
40–54	63	36	1
55+	66	33	1
Utbildning (slut av)
—15	55	44	1
16–19	61	39	0
20+	69	31	0
Studerar fortfarande	53	47	0
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	67	32	1
Chefer	72	28	0
Andra vita krage	65	35	0
Manuella arbetstagare	57	43	0
Huspersoner	46	54	0
Arbetslös	45	55	0
Pensionerad	67	32	1
Studenter	53	47	0
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	49	50	1
Då och då	56	44	0
Nästan aldrig/aldrig	66	34	0
Bild av tghe EU
Positiv	69	31	0
Neutral	54	46	0
Negativa	61	39	0
Min röst räknas i EU
Instämmer	70	30	0
Håller inte med	56	44	0
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	71	29	0
Nej	48	51	1
Bild av Europaparlamentet
Positiv	73	27	0
Neutral	53	46	1
Negativa	60	39	1

Intryck från mediebevakningen om Europaparlamentet

De svarande som sa att de nyligen har läst, sett eller hört något tillfrågades också om detta har gett dem ett allmänt gynnsamt eller ogynnsamt intryck av Europaparlamentet. Majoriteten (56 %) säger att de lämnades med ett allmänt gynnsamt intryck, medan en tredjedel (33 %) spontant säger att intrycket var ofördelaktigt och var tionde säger att detta varken var gynnsamt eller ogynnsamt.

Vet inte 1 Varken gynnsamma eller ogynnsamma (SPONTANEOUS} 10 I allmänhet ofördelaktig 33 Allmänt gynnsam 56 QA1b Har det du läst, sett eller hört gett dig ett generellt positivt eller ogynnsamt intryck av Europaparlamentet? (EU27) (%) Betydande förändringar kan observeras sedan denna fråga senast ställdes i september 2015. Särskilt andelen av dem som säger vad de har läst, sett eller hört har gett dem ett positivt intryck har ökat med 26 procentenheter – en ökning som nästan helt beror på minskningen av andelen som säger att det intryck de har lämnats varken var gynnsamt eller ofördelaktigt (-23 procentenheter)21 Jagbör inte notera att vi i september 2015 var mitt i migrantkrisen, och de flesta intervjuade hade i åtanke Aylans död, detta unga barn hittades drunknat på den turkiska kusten. Detta sammanhang spelar definitivt en roll i den stora utvecklingen jämfört med den föregående vågen. Dessutom bör nämnas att spontana koder var mer synliga för de intervjuade: som en följd av detta nämndes dessa spontana koder under denna period av en högre andel av de svarande. . Tvärtom, andelen av dem som säger att nyheterna de hade konsumerat har lämnat dem med ett negativt intryck har förblivit stabila (-2 procentenheter).

Allmänt gynnsamt I allmänhet ogynnsamma Varken gynnsamt eller ofördelaktigt (SPONTAN) Vet inte QA1B Har det du läst, sett eller hört gett dig ett generellt positivt eller ogynnsamt intryck av Europaparlamentet? (%) Det finns stora variationer i andelen svarande som säger att den information de har fått har gett dem ett generellt positivt intryck av Europaparlamentet. De högsta andelarna som ger ett positivt svar observeras i Irland (82 %), Kroatien (75 %) och Rumänien (73 %). Detta kan jämföras med 28 % i Grekland, 36 % i Frankrike och 44 % i Belgien som säger vad de lämnade med ett positivt intryck.

Till följd av den stora positiva utvecklingen på EU-nivå sedan september 2015 har andelen svarande som lämnat ett allmänt positivt intryck av Europaparlamentet ökat i alla länder, och i 12 länder är ökningarna minst 30 procentenheter. Detta gäller särskilt Lettland (70 %, + 53 procentenheter), Malta (72 %, + 42 procentenheter) och Irland (82 %, + 37 procentenheter).

Yngre och mer välutbildade respondenter är mer benägna att säga att de nyheter som de hade konsumerat om Europaparlamentet har gett dem ett positivt intryck. I synnerhet ger 64 % av dem i åldern 15–24 år (jämfört med 53 % av dem som är 55 år eller äldre) och 58 % av dem som avslutat en heltidsutbildning 20 år eller äldre (jämfört med 48 % av dem som lämnade 15 år eller yngre) ett positivt svar.

Tjänstemännen (61 %) och chefer (60 %) är mest benägna att säga att intrycket var gynnsamt, särskilt jämfört med arbetslösa (48 %) och hushåll (49 %). På samma sätt är de som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar mer benägna att ge detta svar jämfört med dem som har svårigheter för det mesta (57 % jämfört med 43 %).

De som har en positiv bild av EU är mycket mer benägna att säga vad de nyligen har läst, sett eller hört har gett dem ett positivt intryck av Europaparlamentet (77 % jämfört med 12 % av dem som har en negativ bild). Detta gäller även bland dem som håller med om sin röst i EU (69 % jämfört med 40 % av dem som inte håller med), de som är nöjda med demokratin i EU (72 % jämfört med 33 % av dem som inte är nöjda) och de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (59 % jämfört med 47 % av dem som inte röstade).

QA1b Har det du läst, sett eller hört gett dig ett generellt positivt eller ogynnsamt intryck av Europaparlamentet? (% – EU)

Allmänt gynnsamt	I allmänhet ogynnsamma	Varken gynnsamma eller ogynnsamma (SPONTANEOUS)	Vet inte
EU-27	56	33	10	1
Kön
Man	55	34	10	1
Kvinnan	56	32	10	2
Ålder
15–24	64	26	8	2
25–39	58	31	10	1
40–54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Utbildning (slut av)
—15	48	39	11	2
16–19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Studerar fortfarande	61	27	10	2
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	54	34	10	2
Chefer	60	30	9	1
Andra vita krage	61	29	9	1
Manuella arbetstagare	55	35	9	1
Huspersoner	49	36	12	3
Arbetslös	48	42	9	1
Pensionerad	52	35	11	2
Studenter	61	27	10	2
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	43	46	9	2
Då och då	54	38	7	1
Nästan aldrig/aldrig	57	30	11	2
Bilden av EU
Positiv	77	14	8	1
Neutral	44	39	15	2
Negativa	12	83	4	1
Min röst räknas i EU
Instämmer	69	21	9	1
Håller inte med	40	49	10	1
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	72	18	9	1
Inte nöjd	33	56	10	1
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	59	30	10	1
Inte nöjd	47	41	10	2

EU:s upplevda inverkan på medborgarnas vardag

En stor majoritet anser att EU:s åtgärder påverkar deras vardag. Omkring sju av tio (71 %) delar detta yttrande, varav nästan en femtedel (18 %) för vilka EU:s åtgärder ”mycket” har en inverkan. Däremot anser nästan tre av tio (28 %) att så inte är fallet, och 6 % säger att EU inte har någon inverkan på deras dagliga liv ”alls”.

Ja, väldigt mycket 18 Ja, ungefär 53 Nej, inte mycket 22 Nej, inte alls 61 Vet inte 1 Fråga 12 Skulle du säga att EU:s åtgärder påverkar ditt dagliga liv? (EU27) (%) Majoriteterna i alla länder anser att EU:s åtgärder påverkar deras vardag, från 87 % i Cypern och Malta och 86 % i Luxemburg till 60 % i Bulgarien, Estland, Italien och Lettland. Italien, Lettland (båda 39 %) och Estland (38 %) är också de länder där andelen som säger att EU inte påverkar deras liv är störst.

Totalt ja Totalt antal ”Nej” Vet inte Fråga 12 Skulle du säga att EU:s åtgärder påverkar ditt dagliga liv? (%)

Fokus på resultaten bland de yngsta respondenterna visar att det inte finns några väsentliga skillnader mellan 15–24-åringarnas och befolkningens attityder i denna fråga. Sju av tio av dem i åldern 15–24 år anser att EU:s åtgärder har en inverkan på deras dagliga liv (jämfört med ett genomsnitt på 71 %), och 17 % (jämfört med 18 %) säger att dessa åtgärder har en inverkan. Däremot anser 28 % (samma som EU-genomsnittet) att EU inte påverkar deras dagliga liv.

Ja, väldigt mycket Ja, något Nej, inte mycket Nej, inte alls Vet inte Fråga 12 Skulle du säga att EU:s åtgärder påverkar ditt dagliga liv? (% – 15–24 år) Svarande i centrala åldersgrupper (dvs. 25–54 år) är mer benägna än yngre eller äldre att hålla med om att EU:s åtgärder påverkar deras dagliga liv (74 % jämfört med 68 % av dem som är 55+ och 70 % av dem i åldern 15–24 år). De som har en högre utbildningsnivå är också mer benägna att säga att EU:s åtgärder har en inverkan. Mer än tre fjärdedelar (77 %) av dem som fullföljt en utbildning på heltid som är 20 år eller äldre svarar positivt på denna fråga, jämfört med mindre än sex av tio (58 %) av dem som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre.

Chefer (82 %) är mest benägna att tro att EU:s åtgärder har en inverkan, särskilt jämfört med hushåll (65 %), och de som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar är något mer benägna än de som oftare har svårigheter att ge detta svar (73 % jämfört med 68 %).

Slutligen är det mer sannolikt att de svarande som har en positiv bild av EU säger att EU:s åtgärder påverkar deras dagliga liv (79 % jämfört med 69 % av dem som har en negativ bild). Samma sak kan observeras för dem som följer EU-politiken (81 % jämfört med 58 % som inte gör det) och de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (76 % jämfört med 63 % av dem som inte röstade).

Fråga 12 Skulle du säga att EU:s åtgärder påverkar ditt dagliga liv? (% – EU-27)

Totalt ja	Totalt antal ”Nej”
EU-27	71	28
Kön
Man	73	26
Kvinnan	69	29
Ålder
15–24	70	28
25–39	74	25
40–54	74	25
55+	68	30
Utbildning (slut av)
—15	58	39
16–19	70	29
20+	77	22
Studerar fortfarande	72	26
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	77	22
Chefer	82	18
Andra vita krage	76	23
Manuella arbetstagare	68	31
Huspersoner	65	33
Arbetslös	66	32
Pensionerad	66	31
Studenter	72	26
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	68	29
Då och då	68	30
Nästan aldrig/aldrig	73	26
Bilden av EU
Positiv	79	20
Neutral	63	35
Negativa	69	30
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	76	23
Nej	63	35
Följ EU-politiken
Följ	81	19
Följer inte	58	39

Medvetenhet om Europaparlamentets åtgärder inom särskilda politikområden

När man tänker på de frågor som EU, och särskilt Europaparlamentet, har agerat på under de senaste fyra åren är stödet till Ukraina (74 %) det överlägset EU-medborgare som har läst, sett eller hört talas om mest. Därefter följer ämnen som rör migration och asyl (38 %) och EU:s gröna giv (37 %). Utrikespolitik (29 %) och ekonomisk och social återhämtning (28 %) nämns av nästan tre av tio, medan mindre än en fjärdedel minns att de läst, sett eller hört talas om hälsa och konsumentskydd (24 %), demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (23 %) och den digitala agendan (17 %).

Stöd till Ukraina Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna) EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp) Utrikespolitik {dvs. Europa som global aktör) Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner) Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion) Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar) Vet inte QA2 Europeiska unionen och i synnerhet Europaparlamentet har agerat i flera frågor under de senaste fyra åren. Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (FLERA SVAR MÖJLIGA) (EU27) (%)

I alla medlemsstater har stödet till Ukraina toppar listan över ämnen som respondenterna har läst, sett eller hört talas om bland dem som EU, och särskilt Europaparlamentet, har agerat på under de senaste fyra åren. Andelen som citerar detta ämne varierar från 91 % i Sverige, 90 % i Finland och 89 % i Nederländerna, 52 % i Polen, 54 % i Rumänien och 55 % i Kroatien. Detta ämne brukar nämnas mer i nordiska och västerländska länder än i öst.

QA2 Europeiska unionen och i synnerhet Europaparlamentet har agerat i flera frågor under de senaste fyra åren. Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (Flera ANSWERS POSSIBLE) – Stöd till Ukraina (%)

I 24 länder rankas frågor som rör migration och asyl bland de tre ämnen som respondenterna har mest läst, sett eller hört talas om. Mer än två tredjedelar i Nederländerna (77 %), Sverige (71 %) och Finland (68 %) nämner dessa ämnen, medan mindre än en fjärdedel gör det i Kroatien (17 %), Polen (19 %) och Portugal (22 %).

EU:s gröna giv är bland de tre högst rankade ämnena i 20 länder, och de svarande i Finland (75 %), Sverige (71 %) och Nederländerna (69 %) är återigen de mest sannolika att nämna detta. I den andra änden av spektrumet är de svarande i Portugal (18 %), Rumänien (23 %) och Kroatien (24 %) minst benägna att ha läst, sett eller hört talas om EU:s gröna giv.

QA2 Europeiska unionen och i synnerhet Europaparlamentet har agerat i flera frågor under de senaste fyra åren. Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (Flera alternativ) – EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp) (%)

Sverige (60 %), Finland (54 %), Danmark och Nederländerna (båda 48 %) är också mest benägna att ha läst, sett eller hört talas om utrikespolitiska frågor. Detta står i kontrast till mindre än en femtedel som nämner dessa frågor i Portugal (12 %), Kroatien, Polen (båda 18 %) och Rumänien (19 %).

Cypern (59 %) är det land som har högst andel svarande som säger att de har läst, sett eller hört talas om ämnen som rör den ekonomiska och sociala återhämtningen, följt av dem i Sverige (44 %) och Nederländerna (43 %). Omvänt nämner två av tio dessa frågor i Portugal (17 %), Tjeckien (18 %), Bulgarien, Estland och Polen (alla 20 %).

Cypern (54 %) står återigen för en särskilt hög andel hälso- och konsumentskydd, följt av Slovenien (38 %) och Finland (35 %). En stor andel av de svarande uppger att de har läst, sett eller hört talas om ämnen som rör demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen i Finland (50 %), Sverige (47 %) och Cypern (42 %). Sverige (37 %) är också det land där den digitala agendan nämns mest, tillsammans med Danmark (35 %) och Cypern (33 %).

QA2 Europeiska unionen och i synnerhet Europaparlamentet har agerat i flera frågor under de senaste fyra åren. Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (FLERA SVAR ÄR MÖJLIGA) (%)

Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen	Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner)	EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp)	Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar)	Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör)	Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna)	Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion)	Stöd till Ukraina	Övrigt (SPONTANEOUS)	Inga (SPONTANEOUS)	Vet inte
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
VARA	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
EL	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
DEN	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
CY	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
LU	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
VID	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

En närmare titt på resultaten av de sociodemografiska egenskaperna hos de svarande visar att bland de ämnen som EU, och särskilt Europaparlamentet, har agerat på under de senaste fyra åren är män mer benägna än kvinnor att säga att de har läst, sett eller hört talas om migration och asyl (41 % jämfört med 36 %), utrikespolitik (33 % mot 25 %), demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (26 % mot 20 %) och den digitala agendan (20 % mot 15 %).

Svarande i åldern 55 år eller äldre är mer benägna att nämna migration och asyl (41 % jämfört med 34 % bland dem i åldern 15–24 år), utrikespolitik (31 % jämfört med 24 %), hälsa och konsumentskydd (26 % jämfört med 21 %) och demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (25 % jämfört med 19 %). De yngsta är minst medvetna om åtgärder för EU:s gröna giv (33 % jämfört med 37–38 % av de äldre respondenterna) och ekonomisk och social återhämtning (22 % jämfört med 29–30 %).

Chefer är mest benägna att säga att de har hämtat information om vart och ett av ämnena. Detta gäller särskilt EU:s gröna giv, som nämns av 51 % av cheferna, jämfört med 25 % som gör det bland hushållen. De som befinner sig i en bättre ekonomisk situation är också mer benägna att nämna var och en av ämnena. Till exempel säger 43 % av dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar att de har läst, sett eller hört talas om migrations- och asylfrågor, jämfört med 29 % av dem som har svårigheter för det mesta.

Vanliga Internetanvändare är mer benägna att vara medvetna om åtgärder som vidtas för vart och ett av dessa ämnen. De som använder Internet varje dag är till exempel mer benägna att nämna EU:s gröna giv än de som använder den mindre ofta (39 % jämfört med 22–25 %).

De som följer EU:s politik är mycket mer benägna än de som inte har fått information om vart och ett av ämnena, och denna klyfta är särskilt stor när det gäller migration och asyl (48 % jämfört med 25 %), EU:s gröna giv (47 % jämfört med 24 %) och utrikespolitik (39 % jämfört med 16 %).

QA2 Europeiska unionen och i synnerhet Europaparlamentet har agerat i flera frågor under de senaste fyra åren. Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (FLERA SVAR ÄR MÖJLIGA) (% – EU-27)

Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen	Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner)	EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp)	Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar)	Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör)	Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna)	Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion)	Stöd till Ukraina
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Kön
Man	26	29	39	20	33	41	25	74
Kvinnan	20	28	35	15	25	36	23	73
Ålder
15–24	19	22	33	15	24	34	21	76
25–39	22	29	37	18	28	36	23	72
40–54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Utbildning (slut av)
—15	16	25	21	8	19	29	20	69
16–19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Studerar fortfarande	19	22	37	17	28	36	23	76
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	27	30	40	21	31	41	23	71
Chefer	30	31	51	26	40	49	29	80
Andra vita krage	24	29	38	18	29	37	22	71
Manuella arbetstagare	21	29	32	15	24	34	23	70
Huspersoner	15	27	25	11	19	29	18	69
Arbetslös	16	25	32	15	24	31	22	74
Pensionerad	25	29	36	15	30	42	25	76
Studenter	19	22	37	17	28	36	23	76
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	16	25	25	12	20	29	20	70
Då och då	18	26	28	14	22	31	22	67
Nästan aldrig/aldrig	27	30	42	20	33	43	25	77
Användning av Internet
Vardag	24	30	39	19	31	40	25	75
Ofta/ibland	18	25	25	11	22	33	22	69
Aldrig	16	20	22	7	17	27	19	66
Ingen internetuppkoppling	19	18	22	9	23	25	6	66
Följ EU-politiken
Följ	32	37	47	24	39	48	31	77
Följer inte	13	18	24	9	16	25	16	69

Tillfredsställelse med EU:s åtgärder på olika politikområden

De resultat som rapporterats ovan visar att stödet till Ukraina är det ämne som EU-medborgarna har mest läst, sett eller hört talas om bland dem som EU, och särskilt Europaparlamentet, har agerat på under de senaste fyra åren. Stödet till Ukraina är också det område där graden av tillfredsställelse med EU:s åtgärder är högst, med nära sju av tio (69 %) säger att de är ”mycket” eller ”rättvist” nöjda med vad EU har gjort. Tillfredsställelsen är också hög med EU:s åtgärder på området för demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (64 %), och mer än hälften säger att de är nöjda med vad EU har gjort när det gäller utrikespolitik (54 %), hälsa och konsumentskydd (53 %), den digitala agendan och ekonomisk och social återhämtning (båda 51 %).

Mindre än hälften säger att de är nöjda med EU:s gröna giv (47 %), medan migration och asyl är det enda område där en minoritet av de svarande är nöjda med EU:s åtgärder (43 % ”nöjda” jämfört med 50 % ”inte nöjda”).

Stöd till Ukraina Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör) Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion) Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner) Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar) EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp) Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna) Mycket nöjd Ganska nöjd Inte särskilt nöjd Inte alls nöjd Vet inte QA13 Under de senaste åren har Europeiska unionen fokuserat på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? (EU27) (%) På landsnivå finns den största andelen svarande som är nöjda med EU:s åtgärder på alla områden i Irland och Polen. Det enda undantaget är stödet till Ukraina, och respondenterna i Irland är ändå fortfarande bland de mest nöjda med EU:s åtgärder. Grekland och, i mindre utsträckning, Bulgarien, Frankrike, Slovakien och Slovenien är dock konsekvent bland de länder som uppvisar lägst tillfredsställelse.

Nästan sju av tio (69 %) är nöjda med vad EU har gjort för att stödja Ukraina, däribland omkring en femtedel (21 %) som säger att de är ”mycket nöjda”. Däremot är omkring en fjärdedel (26 %) inte nöjd med EU:s åtgärder på detta område.

Majoriteterna i 25 länder är nöjda med EU:s stöd till Ukraina, framför allt i Nederländerna (90 %), Finland, Irland och Sverige (alla 87 %). Slovakien (45 % ”nöjda” jämfört med 51 % ”inte nöjda”) och Grekland (48 % jämfört med 49 %) är de enda länder där majoriteterna är missnöjda.

Karta legend QA13.8 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Stöd till Ukraina – Totalt ”tillfredsställt” (%) Nästan två tredjedelar av de svarande (64 %) är nöjda med EU:s åtgärder på området för demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen, och drygt en av tio (12 %) säger att de är ”mycket nöjda”. Tre av tio uttrycker missnöje med vad EU har gjort på detta område.

I 25 länder är en majoritet av de svarande nöjda med EU:s åtgärder på området för demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen. Tillfredsställelsen är särskilt hög i Irland (82 %), Polen (77 %), Danmark och Nederländerna (båda 75 %). Återigen är Grekland (42 % ”nöjda” jämfört med 56 % ”inte nöjda”) och Slovakien (46 % jämfört med 48 %) de enda länder där en majoritet är missnöjd, och mindre än hälften är nöjda även i Bulgarien (46 %) och Slovenien (49 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.1 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (%)

Mer än hälften (54 %) är nöjda med EU:s utrikespolitiska åtgärder, varav 9 % är ”mycket nöjda”. Mer än en tredjedel (37 %) säger att de inte är nöjda.

En majoritet av de svarande uttrycker sin tillfredsställelse över vad EU har gjort inom utrikespolitiken i 22 länder, med en andel på mellan 79 % i Irland, 74 % i Polen och 69 % i Danmark, 38 % i Frankrike och Grekland och 39 % i Slovenien.

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.5 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör) (%)

Den absoluta majoriteten av de svarande (53 %) är nöjda med EU:s åtgärder på hälso- och konsumentskyddsområdet, och nästan en av tio (9 %) säger att de är ”mycket nöjda”. Fyra av tio uttrycker sitt missnöje, inklusive en av tio som ”inte alls är nöjda”.

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.7 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion) (%) I 22 länder är en majoritet nöjd med EU:s hantering av hälsa och konsumentskydd, under ledning av Polen (70 %), Irland (67 %), Belgien och Luxemburg (båda 66 %). De lägsta nivåerna av tillfredsställelse med EU:s åtgärder på detta område observeras i Grekland (29 %), Bulgarien (37 %), Frankrike och Slovakien (båda 42 %).

Något över hälften (51 %) är nöjda med vad EU har gjort när det gäller den ekonomiska och sociala återhämtningen, och en av tio säger att de är ”mycket nöjda”. Mer än fyra av tio (42 %) är inte nöjda, varav 11 % är ”inte alls nöjda”.

I 18 länder är majoriteten av de svarande nöjda med EU:s åtgärder för ekonomisk och social återhämtning. Graden av tillfredsställelse är särskilt hög i Polen (75 %), Irland och Nederländerna (båda 71 %), medan något över en femtedel i Grekland (22 %), 33 % i Frankrike och 34 % i Bulgarien uttrycker sin tillfredsställelse.

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.2 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner) (%)

En majoritet av de svarande (51 %) är nöjda med EU:s åtgärder när det gäller den digitala agendan, och 9 % säger att de är ”mycket nöjda”. Omkring en tredjedel (32 %) är missnöjda med EU:s åtgärder på detta område. Detta är det enda område där mer än en av tio (17 %) svarar att de ”inte vet” om de är nöjda eller inte.

En majoritet av de svarande i 26 länder säger att de är nöjda med vad EU har gjort när det gäller den digitala agendan, med andelar på mellan två tredjedelar eller mer i Polen (73 %), Irland (70 %) och Malta (66 %), 36 % i Grekland, 40 % i Frankrike och 43 % i Tjeckien. Det bör dock noteras att minst en av fem säger att de inte känner till i tio länder, särskilt i Frankrike (25 %), Portugal och Sverige (båda 24 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.4 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar) (%)

Mer än fyra av tio (47 %) är nöjda med EU:s åtgärder när det gäller EU:s gröna giv, däribland en av tio som säger att de är ”mycket nöjda”. En minoritet (43 %) säger att de är missnöjda, med 12 % säger att de är ”inte alls nöjda”.

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte QA13.3 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp) (%) Majoriteten av de svarande i 18 länder är nöjda med EU:s gröna giv, med de högsta nivåerna i Irland, Polen (båda 69 %) och Ungern (63 %). Å andra sidan säger 28 % i Tjeckien, 31 % i Frankrike och 36 % i Estland att de är nöjda med vad EU har gjort på detta område.

Migration och asyl är det enda område där respondenterna som säger att de är nöjda med EU:s åtgärder är i minoritet (43 %), med mindre än en av tio (8 %) säger att de är ”mycket nöjda”. Omvänt är hälften av de svarande inte nöjda med vad EU har gjort, varav 14 % är ”inte alls nöjda”.

I 12 länder är en majoritet nöjd med EU:s åtgärder på migrations- och asylområdet, där Polen (70 %), Irland (66 %) och Litauen (60 %) uppvisar de högsta nivåerna av tillfredsställelse. Färre än tre av tio är nöjda i Cypern (25 %), Grekland (27 %) och Nederländerna (28 %). Åsikterna är delade i Danmark (46 % ”tillfredsställda” jämfört med 46 % ”inte nöjda”).

Karta legend QA13.6 Under de senaste åren har Europeiska unionen inriktat sig på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna) – Totalt ”tillfredsställande” (%)

Den sociodemografiska analysen visar att de yngsta respondenterna är mest benägna att vara nöjda med vad EU har gjort på vart och ett av de områden som testats i undersökningen. Detta är tydligast när det gäller den digitala agendan, där sex av tio av dem i åldern 15–24 år är nöjda, jämfört med 44 % av dem som är 55 år eller äldre.

Med undantag för migrations- och asylfrågor är ju högre utbildningsnivå desto troligare uppgiftslämnare kommer att vara nöjda med EU:s åtgärder. De som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att uttrycka tillfredsställelse över vad EU har gjort med den digitala agendan (56 % jämfört med 37 % av dem som lämnade utbildningen i åldern 15 år eller yngre) och när det gäller demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (69 % jämfört med 56 %).

De svarande som befinner sig i en bättre ekonomisk situation är mer benägna att vara nöjda med EU:s åtgärder på vart och ett av områdena. Detta gäller särskilt demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen, där 69 % av dem som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar säger att de är nöjda med EU:s åtgärder, jämfört med 45 % av dem som har svårigheter för det mesta, och för ekonomisk och social återhämtning (56 % jämfört med 32 %).

De som har en positiv bild av EU är mer benägna än de som har en negativ bild att vara nöjda på varje område, med den största klyftan när det gäller demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen (82 % mot 30 %). Tillfredsställelsen är också högre bland dem som följer EU:s politik och bland dem som oftare talar om europeiska politiska frågor. Till exempel är 59 % av dem som följer EU-politiken (jämfört med 41 % av dem som inte gör det) och 61 % av dem som ofta talar om europeiska politiska frågor (jämfört med 41 % av dem som aldrig gör det) nöjda med EU:s åtgärder för att hantera den ekonomiska och sociala återhämtningen.

QA13 Under de senaste åren har Europeiska unionen fokuserat på flera viktiga politikområden. Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? (% – EU-27)

Demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen	Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner)	EU:s gröna giv (dvs. som syftar till noll koldioxidutsläpp)	Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar)	Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör)	Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna)	Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion)	Stöd till Ukraina
EU-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Kön
Man	64	53	48	53	54	43	55	68
Kvinnan	63	51	46	49	53	42	52	70
Ålder
15–24	69	55	50	60	58	49	60	74
25–39	65	54	49	59	56	44	55	69
40–54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Utbildning (slut av)
—15	56	43	42	37	47	41	47	64
16–19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Studerar fortfarande	71	57	49	59	60	49	62	76
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	45	32	34	36	39	30	35	54
Då och då	58	47	47	50	51	43	50	64
Nästan aldrig/aldrig	69	56	49	54	57	45	57	73
Snacka om europeiska politiska frågor
Frekvent	70	61	57	61	64	48	60	73
Emellanåt	67	55	50	55	57	45	56	71
Aldrig	55	41	38	42	44	37	45	64
Bilden av EU
Positiv	82	66	61	65	72	56	69	85
Neutral	57	45	40	45	45	38	47	64
Negativa	30	27	24	29	24	21	29	40
Följ EU-politiken
Följ	70	59	54	57	61	47	60	74
Följer inte	55	41	39	44	45	38	45	63

Att kombinera medborgarnas medvetenhet om EU:s åtgärder inom ett visst politikområde med deras tillfredsställelse med denna åtgärd ger ytterligare insikter. När det gäller EU:s stöd till Ukraina är återkallelse (74 %) och tillfredsställelse (69 %) nära anpassade. På de övriga sju politikområdena varierar medborgarnas medvetenhet och tillfredsställelse mycket. De högsta nivåerna av medvetenhet efter stödet till Ukraina är migration och asyl (38 %) och EU:s gröna giv (37 %), men de registrerar den lägsta tillfredsställelsenivån jämfört med resten av ämnena (43 % respektive 47 %).

Andra områden av EU:s åtgärder är mindre kända av medborgarna, men de är mer nöjda, t.ex. den digitala agendan med 17 % återkallelse men 51 % tillfredsställelse. Även åtgärder på området för demokratiska rättigheter och rättsstatsprincipen erinras om med 23 %, men är näst mest nöjda (64 %). Utrikespolitiken befinner sig i mitten när det gäller återkallelse (29 %) men har det tredje högsta tillfredsställelsevärdet (54 %).

74 % 69 % 38 % 43 % 37 % 47 % 29 % 54 % 28 % 51 % 24 % 53 % 23 % 64 % 17 % 51 % Återkalla Tillfredsställelse Stöd till Ukraina Utrikespolitik (dvs. Europa som global aktör) Demokratiska rättigheter och respekt för rättsregler Den digitala agendan (dvs. säkerställa säkra, rättvisa och transparenta onlinetjänster och onlineplattformar) Hälsa och konsumentskydd (dvs. att bygga en hälsounion eller främja hållbar konsumtion) Ekonomisk och social återhämtning (dvs. genomförande av en lag om minimilöner) EU:s gröna giv (dvs. siktar på nollutsläpp av koldioxid) Migration och asyl (dvs. rättvis behandling av tredjelandsmedborgare eller skydd av de yttre gränserna) QA2 Vilka av följande ämnen, om några, har du läst, sett eller hört talas om? (% – EU-27) & Fråga 13 Hur nöjd eller inte är du med vad EU har gjort på vart och ett av följande områden? (% – EU-27)

3. ETT ÅR FÖRE VALET TILL EUROPAPARLAMENTET 2024: MEDBORGARE INFÖR VALOMGÅNGEN

I det tredje kapitlet diskuteras medborgarnas inställning till val, särskilt valet till Europaparlamentet. Bland annat bedöms den vikt som européerna fäster vid att rösta i val till Europaparlamentet och i nationella val, intresse och sannolikhet att rösta i nästa val till Europaparlamentet 2024, deras medvetenhet om valdatumet, deras röstbeteende och deras åsikter om skälen till att människor röstar eller inte röstar. Kapitlet innehåller också fokus på attityder till nästa val till Europaparlamentet bland EU-ungdomarna.

På det hela taget tenderar européerna att överväga att rösta i både EU-val och nationella val av stor personlig betydelse och vara intresserade av nästa val till Europaparlamentet. Till följd av detta är sannolikheten för att rösta i detta val fortsatt hög, och en betydande andel är redan medveten om valdatumet. Viktigt är att medborgarna verkar vara mer intresserade av valet till Europaparlamentet än de var vid en liknande tidpunkt före det senaste valet 2019, och de är också mer kunniga om valdatumet.

3.1. Val till Europaparlamentet

Vikten av att rösta i valet till Europaparlamentet

Total ”Hög vikt” (3–10) Total ”medelvikt” (4–7) Total ”låg betydelse” (1–3) Vet inte Mars 2023 Okt/nov 2022 Fråga 16a Beskriv hur viktigt det är för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 innebär att röstning är något som inte har någon betydelse alls för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en nyckeluppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (%) Vikten av att rösta i valet till Europaparlamentet har förblivit i stort sett stabil i den aktuella undersökningen jämfört med oktober-november 2022, och nästan hälften av medborgarna (48 %, + 2 procentenheter) har lagt stor vikt vid röstning. Nästan fyra av tio (38 %, -1 procentenheter) anser att det är medelviktigt att rösta i valet till Europaparlamentet, medan 13 % (-1 procentenheter) fäster låg vikt vid dessa val.

Det är värt att notera att dessa siffror överensstämmer med dem som registrerades vid en motsvarande tidpunkt före det senaste valet till Europaparlamentet 2019. I Europaparlamentets Eurobarometerundersökning som genomfördes i april 2018 (dvs. omkring 13 månader före valet) lade 49 % stor vikt vid röstning, medan 17 % fäste låg vikt vid omröstningen22 Resultaten från Europaparlamentets Eurobarometerundersökning från april 2018 (EB 89.2) finns på https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 Fråga 16a Beskriv hur viktigt det är för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 innebär att röstning är något som inte har någon betydelse alls för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en nyckeluppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (% – totalt ”Hög betydelse (8–10)”) I 17 länder erkänns valet till Europaparlamentet med en majoritet, med de högsta andelarna som säger att röstning är mycket viktigt för dem personligen i Danmark, Sverige (båda 70 %) och Nederländerna (68 %). I nio medlemsstater lägger majoriteten stor vikt vid att rösta i dessa val, framför allt i Rumänien, Italien (båda 46 %) och Kroatien (45 %). I Belgien fäster lika stora andelar stor vikt (43 %) och medelstor betydelse (43 %) vid dessa val. I sex länder är det slutligen minst en av fem som har låg vikt vid att rösta i detta val, och svarande i Tjeckien (30 %), Bulgarien (23 %), Cypern och Slovakien (båda 22 %) är de som mest sannolikt kommer att ge detta svar.

I elva länder är det mer sannolikt att de svarande än i oktober-november 2022 lägger stor personlig vikt vid att rösta i valet till Europaparlamentet. Litauen (53 %, + 15 procentenheter) står för en särskilt stor positiv utveckling, följt av Slovakien (34 %, + 8 procentenheter) och Finland (57 %, + 7 procentenheter). Denna andel har minskat endast i Ungern (46 %, -6 procentenheter), Grekland (49 %, -4 procentenheter), Tjeckien (25 %, -3 procentenheter) och Irland (60 %, -3 procentenheter), medan den har varit stabil eller oförändrad i de återstående 12 länderna.

Vikten av att rösta i nationella val

Omkring två tredjedelar av respondenterna (67 %) anser att det är mycket viktigt att de personligen röstar i nationella val. En fjärdedel anser att röstningen är medelviktig i detta val, medan 7 % anser att detta är av låg betydelse. Dessa siffror har varit oförändrade sedan oktober-november 2022.

Mars 2023 Okt/nov 2022 Total ”Hög betydelse” (8–10) Total ”medelvikt” (4–7) Total ”låg betydelse” (1–3) Vet inte Fråga 16b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i vårt land? (EU27) (%) I alla medlemsstater lägger en majoritet av de svarande stor personlig vikt vid att rösta i nationella val, där andelen varierar från nio av tio i Sverige (95 %), Danmark (91 %) och Nederländerna (90 %) till något över hälften i Bulgarien (51 %), Kroatien (52 %), Belgien och Italien (båda 54 %). I åtta länder fäster minst en av tio låg vikt vid att rösta i dessa val, framför allt i Bulgarien (13 %), Cypern, Lettland och Malta (alla 11 %).

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 Fråga 16b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i vårt land? (% – totalt ”Hög betydelse (8–10)”)

Det är mer sannolikt att de svarande lägger stor vikt vid att rösta i nationella val än vid val till Europaparlamentet i alla länder. Storleken på denna klyfta varierar dock avsevärt mellan medlemsstaterna. Den största finns i Tjeckien (nationell 63 %, EU 25 %), följt av Estland (nationell 69 %, EU 35 %) och Slovenien (nationell 70 %, EU 38 %). Den lägsta skillnaden kan i stället observeras i Italien, Belgien (nationell 54 %, EU 43 % för båda länderna), Luxemburg (nationell 65 %, EU 53 %) och Rumänien (nationell 57 %, EU 45 %).

I elva länder är det mer sannolikt än de var i oktober-november 2022 att rösta i nationella val är av stor betydelse för dem personligen. De största ökningarna återfinns i Estland (69 %, + 13 procentenheter), Litauen (73 %, + 8 procentenheter), Malta (71 %, + 7 procentenheter), Cypern (69 %, + 7 procentenheter) och Rumänien (57 %, + 7 procentenheter). Denna andel har minskat i sju länder, men endast i Lettland (56 %, -14 procentenheter) har denna minskning varit märkbar. Denna siffra har varit stabil eller oförändrad i nio länder.

Den vikt som respondenterna fäster vid att rösta i nationella val och val till Europaparlamentet varierar beroende på ålder, utbildningsnivå och socioekonomisk status. Svarande i åldern 25 år eller äldre är mer benägna än yngre att lägga stor vikt vid att rösta i nationella val (66–70 % jämfört med 58 %) och EU-val (48–50 % jämfört med 42 %). På samma sätt är det mer sannolikt att de som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre än de som lämnade 15 år eller yngre lägger stor vikt vid den (77 % jämfört med 63 % för nationella val, 58 % jämfört med 38 % för EU-val).

Chefer (80 % nationella, 61 % EU) är de som mest sannolikt kommer att lägga stor vikt vid att rösta i dessa val, särskilt jämfört med arbetslösa (53 % nationella, 36 % EU) och huspersoner (55 % nationella, 33 % EU). De som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar är mycket mer benägna än de som oftare har svårt att säga att rösta i nationella val (74 % jämfört med 54 %) och EU-val (55 % jämfört med 35–37 %) är mycket viktigt.

Den vikt som läggs vid röstning hänger också samman med känslan av att en röst räknas och till graden av tillfredsställelse med demokratin på både nationell nivå och EU-nivå. De som håller med om att deras röst räknas i EU (67 % jämfört med 31 % av dem som inte håller med) och de som är nöjda med demokratin i EU (59 % jämfört med 36 % av dem som inte är nöjda) lägger större vikt vid att rösta i valet till Europaparlamentet.

På liknande sätt är de som har en positiv bild av Europaparlamentet mer benägna att säga att det är mycket viktigt att rösta i valet till Europaparlamentet (67 % jämfört med 33 % av dem som har en negativ bild), liksom de som vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (59 % jämfört med 33 % av dem som vill att dess roll ska vara mindre viktig).

Fråga 16a Beskriv hur viktigt det är för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 innebär att röstning är något som inte har någon betydelse alls för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en nyckeluppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (% – EU-27)

Total ”låg betydelse” (1–3)	Total ”medelvikt” (4–7)	Total ”Hög betydelse” (8–10)
EU-27	13	38	48
Kön
Man	15	37	47
Kvinnan	13	38	48
Ålder
15–24	13	42	42
25–39	12	40	48
40–54	14	38	48
55+	13	36	50
Utbildning (slut av)
—15	21	40	38
16–19	15	41	44
20+	9	33	58
Studerar fortfarande	11	38	48
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	12	39	49
Chefer	7	32	61
Andra vita krage	10	40	50
Manuella arbetstagare	15	44	41
Huspersoner	18	48	33
Arbetslös	24	39	36
Pensionerad	16	33	51
Studenter	11	38	48
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	24	40	35
Då och då	15	47	37
Nästan aldrig/aldrig	11	34	55
Min röst räknas i EU
Instämmer	4	29	67
Håller inte med	23	45	31
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	6	34	59
Inte nöjd	21	43	36
Europaparlamentets roll
Viktigare	7	34	59
Mindre viktigt	23	44	33
Ingen förändring	11	37	51

Fråga 16b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i vårt land? (% – EU-27)

Total ”låg betydelse” (1–3)	Total ”medelvikt” (4–7)	Total ”Hög betydelse” (8–10)
EU-27	7	25	67
Kön
Man	6	26	67
Kvinnan	7	25	67
Ålder
15–24	8	31	58
25–39	7	27	66
40–54	6	26	67
55+	7	23	70
Utbildning (slut av)
—15	12	25	63
16–19	8	30	62
20+	4	19	77
Studerar fortfarande	7	28	62
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	5	26	69
Chefer	3	17	80
Andra vita krage	5	28	67
Manuella arbetstagare	9	32	59
Huspersoner	11	33	55
Arbetslös	14	32	53
Pensionerad	7	20	73
Studenter	7	28	62
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	14	31	54
Då och då	9	36	54
Nästan aldrig/aldrig	5	20	74
Min röst räknas i EU
Instämmer	2	18	80
Håller inte med	11	32	56
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	3	21	75
Inte nöjd	11	31	58
Bild av Europaparlamentet
Positiv	2	17	80
Neutral	6	32	61
Negativa	15	27	57
Europaparlamentets roll
Viktigare	4	22	74
Mindre viktigt	11	33	56
Ingen förändring	6	21	72

Intresse för nästa val till Europaparlamentet

En klar majoritet av de svarande (56 %, + 2 procentenheter sedan oktober-november 2022) är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, däribland 15 % (+ 1 procentenheter) som säger att de är ”mycket intresserade”. Omvänt säger mer än fyra av tio (43 %, -2 procentenheter) att de inte är intresserade, med 14 % (-1 procentenheter) som säger att de inte alls är intresserade. Dessa andelar har varit stabila jämfört med oktober-november 2022.

Vet inte 1 Mycket intresserad 15 Något intresserad 41 Inte särskilt intresserad 29 Inte alls intresserad 14 QA15 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (EU27) (%)

Om man jämför resultaten med resultaten vid en motsvarande tidsram före det senaste valet till Europaparlamentet kan det noteras att andelen svarande som var intresserade av nästa val till Europaparlamentet nu är 6 procentenheter högre än i april 2018, då 50 % uppgav att de var intresserade och 48 % uppgav att de inte var intresserade23 Resultaten från Europaparlamentets Eurobarometerundersökning från april 2018 (EB 89.2) finns på https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

I 20 medlemsstater uppger majoriteten att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, med de högsta andelarna i Nederländerna (75 %), Irland (66 %) och Tyskland (65 %). Slovakien (26 %) och Tjeckien (27 %) är de länder där intresset för nästa val är lägst, följt av Frankrike (40 %) och Bulgarien (41 %).

Mycket intresserad Något intresserad Inte särskilt intresserad Inte alls intresserad Vet inte QA15 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (%)

I 14 länder är det mer sannolikt än de var i oktober-november 2022 att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet. Räntenivån har ökat med minst tio procentenheter i Estland (51 %, + 14 procentenheter), Finland (64 %, + 11 procentenheter) och Lettland (50 %, + 10 procentenheter). Andelen intresserade har dock minskat med sju procentenheter i Grekland (49 %) och Malta (64 %) och har förblivit stabil eller oförändrad i 11 länder.

Precis som med den vikt som läggs vid att rösta varierar intresset för nästa val till Europaparlamentet beroende på ålder, utbildningsnivå och socioekonomisk status för de svarande. De som är 25 år eller äldre är mer benägna än yngre att säga att de är intresserade (56–58 % jämfört med 49 %). De som avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att säga att de är intresserade jämfört med dem som avslutade utbildningen i åldern 15 eller yngre (65 % vs 45 %). Chefer (70 %) visar den högsta nivån av intresse, särskilt jämfört med arbetslösa (41 %), liksom de som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (62 % jämfört med 40 % av dem som har svårigheter för det mesta).

Svarande som bor i stora städer är mer benägna att visa intresse för nästa val till Europaparlamentet än de som bor i byar på landsbygden eller i mindre städer (62 % jämfört med 54 %).

Dessutom räknas de som håller med om sin röst i EU (76 % jämfört med 40 % av dem som inte håller med) och de som är nöjda med EU:s demokrati (69 % jämfört med 43 % av dem som inte är nöjda) är mer benägna att säga att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet. Slutligen är intressenivåerna också högre bland de svarande som har en positiv bild av Europaparlamentet (79 % jämfört med 35 % av dem som har en negativ bild) och de som vill att den ska spela en viktigare roll (70 % jämfört med 39 % av dem som vill att dess roll ska vara mindre viktig).

QA15 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27)

Totalt ”berörd”	Totalt ”Ej intresserad”
EU-27	56	43
Kön
Man	58	42
Kvinnan	54	45
Ålder
15–24	49	49
25–39	56	44
40–54	58	42
55+	58	42
Utbildning (slut av)
—15	45	54
16–19	53	46
20+	65	34
Studerar fortfarande	56	43
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	61	39
Chefer	70	30
Andra vita krage	59	40
Manuella arbetstagare	50	49
Huspersoner	45	54
Arbetslös	41	58
Pensionerad	57	42
Studenter	56	43
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	40	59
Då och då	49	50
Nästan aldrig/aldrig	62	38
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	54	45
Smart/medelstor stad	54	45
Storstad	62	37
Min röst räknas i EU
Instämmer	76	24
Håller inte med	40	59
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	69	30
Inte nöjd	43	56
Bild av Europaparlamentet
Positiv	79	20
Neutral	47	52
Negativa	35	64
Europaparlamentets roll
Viktigare	70	30
Mindre viktigt	39	61
Ingen förändring	54	44

Resultatet av denna fråga pekar också på att medborgarnas intresse för val korrelerar med deras inkomstnivå. EU-medborgare med lägre inkomster är bara 44 % intresserade av valet till Europaparlamentet 2024. Detta är den enda inkomstgrupp där vi finner fler medborgare som inte är intresserade (55 %) i valet än de som är intresserade (44 %).

För de fyra övre inkomstgrupperna (kvintiler) finns en majoritet av medborgarna som är intresserade av valet: från 53 % som är intresserade av valet i den andra kvintilen (fortfarande under EU-genomsnittet), till att mer än två tredjedelar av EU-medborgarna inom den högsta inkomstkvintilen (68 %) är intresserade av detta val.

56 % 44 % 53 % 59 % 65 % 68 % EU-27 3:e kvintilen Fjärde kvintilen 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Första inkomstkvintilen (lägst) Andra kvintilen Femte inkomstkvintilen (högst) QA15 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27) & SD17 Hushållets totala disponibla inkomst (kvintil) (% – Totalt ”Intresserat”) Anmärkning: i det ursprungliga diagrammet fanns ”3th kvintil” istället för ”4: e kvintilen”.

Intresset för valet till Europaparlamentet 2024 är också mycket högre bland dem som följer EU:s politik (75 % av dem är intresserade av valet till Europaparlamentet2024), än bland dem som inte följer EU-politiken (33 %).

80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % EU-27 56 % 43 % 75 % 25 % 33 % 66 % Följ Följer inte Totalt ”berörd” Totalt ”Ej intresserad” QA15 Nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27) & QA3 Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik: (% – totalt ”Intresserad”)

Kännedom om datumet för nästa val till Europaparlamentet

Nästan tre av tio (28 %) anger korrekt att nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj eller juni 2024 – en ökning med tre procentenheter sedan oktober-november 202224 Maj/juni 2024” ansågs vara rätt svar eftersom det exakta datumet för valet ännu inte var överenskommet vid tidpunkten för fältarbetet. . Andelen som korrekt väljer valåret men inte anger någon månad eller fel månad, har också ökat (+ 6 procentenheter) och ligger nu på 17 %. En fjärdedel (+ 1 procentenheter) ger ett felaktigt svar genom att säga att valet kommer att hållas 2023 (4 %, + 3 procentenheter) eller 2025 (10 %, -3 procentenheter) eller genom att ange ett annat datum (11 %, + 1 procentenheter).

I år/Later i år/In 2023 4 Nästa år/år 2024/varje månad 2024 (men maj eller juni) 17 I maj eller juni 2024 28 Om två år/år 2025/varje månad 2025 10 Annat/Ett annat datum 11 Vet inte 30 QA14 Enligt din åsikt, när kommer nästa val till Europaparlamentet att hållas här i LAND)? (EU27) (%)

Kunskapen om nästa datum för valet till Europaparlamentet är nu betydligt högre (+ 9 procentenheter) än vid en liknande tidpunkt före det senaste valet till Europaparlamentet 2019. Omkring 13 månader före valet, i april 2018, identifierade 19 % valdatumet (maj 2019) och 13 % visste bara att det skulle äga rum nästa år25 Resultaten från Europaparlamentets Eurobarometerundersökning från april 2018 (EB 89.2) finns på https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Kunskapsnivån om valen till Europaparlamentet varierar kraftigt mellan länderna. I 14 medlemsstater anger minst tre av tio korrekt maj eller juni 2024 som valdatum, med de högsta andelarna i Belgien (47 %), Ungern (44 %) och Cypern (43 %). I den motsatta änden av skalan visar 9 % i Frankrike, 13 % i Spanien och 16 % i Irland korrekta kunskaper om det exakta datumet (maj eller juni 2024).

Nederländerna (37 %), Sverige (34 %), Polen och Danmark (båda 32 %) är de länder där de svarande mest sannolikt kommer att ge ett felaktigt svar. Mer än hälften i Portugal (59 %), Frankrike och Spanien (båda 53 %) säger att de inte vet.

Total ”Korrekta kunskaper om månad och år” Total ”Korrekta kunskaper om året men inte månad” Totalt ”felaktigt svar” Vet inte Fråga 14 När anser du att nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas här (vårt land)? (%)

I 17 länder har kunskapsnivån om datumet för nästa val till Europaparlamentet ökat sedan oktober-november 2022. Detta gäller särskilt Lettland (32 %, + 15 procentenheter), Rumänien (42 %, + 12 procentenheter) och Litauen (30 %, + 11 procentenheter). Kunskapsnivån har minskat i Malta (27 %, -24 procentenheter), Luxemburg (26 %, -13 procentenheter), Polen (27 %, -7 procentenheter) och Irland (16 %, -6 procentenheter), medan andelen som ger ett korrekt svar har förblivit stabil eller oförändrad i sex medlemsstater.

De sociodemografiska resultaten belyser att respondenterna i centralåldern (25–54 år) är något mer benägna än yngre och äldre att korrekt identifiera datumet för nästa val till Europaparlamentet (29–30 % jämfört med 24–26 %).

Trots detta verkar utbildningsnivån och den socioekonomiska situationen för de svarande spela en större roll. De som fullföljt en utbildning på heltid i åldern 16 år eller äldre är mer benägna än de som slutade vid 15 års ålder eller yngre att ge rätt datum (29–30 % jämfört med 18 %). Chefer och andra vita halsband är också mer benägna att svara korrekt på frågan (35–36 % jämfört med 14 % av hushållen), liksom de som har svårt att betala sina räkningar från tid till annan eller sällan/aldrig (27–29 % jämfört med 17 % av dem som har svårigheter för det mesta).

Svarande som bor i stora städer är mer benägna att känna till valdatumet än de som bor i landsbygdsbyar eller mindre städer (32 % jämfört med 25–27 %).

Kunskapsnivån är också högre bland dem som har en positiv bild av Europaparlamentet (34 % jämfört med 24 % av dem som har en negativ bild) och bland dem som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (33 % jämfört med 18 % av dem som inte röstade).

Fråga 14 När anser du att nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas här (vårt land)? (%)

Total ”Korrekta kunskaper om månad och år”	Total ”Korrekta kunskaper om året men inte månad”	Totalt ”felaktigt svar”
EU-27	28	17	25
Kön
Man	28	18	26
Kvinnan	27	16	25
Ålder
15–24	24	15	27
25–39	29	18	27
40–54	30	18	25
55+	26	17	25
Utbildning (slut av)
—15	18	12	25
16–19	29	17	25
20+	30	19	27
Studerar fortfarande	24	17	25
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	30	21	25
Chefer	35	20	26
Andra vita krage	36	19	24
Manuella arbetstagare	26	26	28
Huspersoner	14	14	30
Arbetslös	18	11	28
Pensionerad	25	16	24
Studenter	24	17	25
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	17	15	28
Då och då	27	18	28
Nästan aldrig/aldrig	29	17	25
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	25	16	26
Smart/medelstor stad	27	15	26
Storstad	32	19	25
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	33	20	24
Nej	18	13	29
Bild av Europaparlamentet
Positiv	34	20	25
Neutral	25	15	26
Negativa	24	15	28

Chans att rösta i nästa val till Europaparlamentet

Efter en liten minskning mellan april-maj och oktober-november 2022 har sannolikheten att rösta i nästa val till Europaparlamentet förblivit stabil i den aktuella undersökningen, med omkring två tredjedelar (67 %, ingen förändring) som säger att de sannolikt skulle rösta i sådana val om de hölls nästa vecka (7–10 på en skala från 1 till 10).

Totalt ”Likely” (7–10) Totalt ”Neutral” (5–5) Totalt ”inte troligt” (1–4) Mars 2023 Okt/nov 2022 Fråga 22 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du då vara att rösta i detta val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls troligt” och ”10” betyder ”mycket troligt”. (EU27) (%)

En liknande fråga ingick i Europaparlamentets Eurobarometerundersökning i april 2018. På en skala från 1 till 10 tillfrågades hur sannolikt de skulle rösta i nästa val till Europaparlamentet i maj 2019, och 58 % uppgav att de sannolikt skulle göra det (7–10)26 Det bör noteras att resultaten på EU-nivå 2018 även omfattade Förenade kungariket. Resultaten från Europaparlamentets Eurobarometerundersökning från april 2018 (EB 89.2) finns på https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Även om frågan var annorlunda formulerad och jämförelsen bör tolkas med försiktighet kan detta ändå tyda på att medborgarna för närvarande är mer benägna att delta i valet till Europaparlamentet 2024 än de var vid en liknande tidpunkt före valet 2019.

Majoriteten i alla länder säger att de sannolikt skulle rösta i valet till Europaparlamentet om de hölls nästa vecka, med andelar från mer än åtta av tio i Nederländerna (87 %), Danmark och Sverige (båda 83 %), till 50 % i Tjeckien, 53 % i Kroatien och 55 % i Bulgarien. Minst en fjärdedel uppger att de sannolikt inte kommer att rösta i Tjeckien (29 %), Slovenien (27 %), Bulgarien, Cypern och Frankrike (alla 25 %).

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 Fråga 22 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du då vara att rösta i detta val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls troligt” och ”10” betyder ”mycket troligt”. (% – totalt ”Likely” (7–10))

Sannolikheten för att rösta i nästa val till Europaparlamentet har ökat i tio länder sedan oktober-november 2022, framför allt i Litauen (71 %, + 12 procentenheter), Cypern (61 %, + 10 procentenheter) och Estland (59 %, + 10 procentenheter). Andelen som uppger att de sannolikt skulle rösta i sådana val har minskat med sju procentenheter i Lettland (59 %) och med tre eller fyra procentenheter i ytterligare sex länder. Andelen svarande har varit stabil eller oförändrad i tio länder.

Sannolikheten för att rösta i nästa val till Europaparlamentet ökar i takt med att de svarandes ålder, utbildningsnivå och socioekonomisk status ökar.

De som är 25 år eller äldre är mer benägna att säga att de sannolikt skulle rösta om valet hölls nästa vecka (68–70 % jämfört med 55 % av dem i åldern 15–24 år), liksom de som avslutade sin heltidsutbildning 20 år eller äldre (78 % jämfört med 59 % av dem som slutade i åldern 15 eller yngre). Chefer (81 % jämfört med 54 % av de arbetslösa) och de som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (73 % jämfört med 52–58 % av dem som har svårigheter oftare) är också mer benägna att säga att de skulle gå och rösta.

Svarande som ofta talar om europeiska politiska frågor (84 % jämfört med 49 % av dem som aldrig gör det) och de som följer EU-politiken (80 % jämfört med 51 % av dem som inte gör det) är mer benägna att säga att de skulle rösta om val hölls i morgon, liksom de som redan hade röstat i det senaste valet till Europaparlamentet (88 % jämfört med 34 % av dem som inte röstade). Slutligen spelar också de svarande bilden av Europaparlamentet en roll, där 85 % av dem som har en positiv bild är mer benägna att säga att de skulle rösta, jämfört med 51 % av dem som har en negativ bild.

Fråga 22 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du då vara att rösta i detta val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls troligt” och ”10” betyder ”mycket troligt”. (% – EU-27)

Totalt ”inte troligt” (1–4)	Totalt ”Neutral” (5–5)	Totalt ”Likely” (7–10)
EU-27	17	15	67
Kön
Man	17	15	66
Kvinnan	16	15	67
Ålder
15–24	21	17	55
25–39	17	15	68
40–54	16	14	70
55+	16	14	69
Utbildning (slut av)
—15	25	15	59
16–19	18	17	64
20+	11	11	78
Studerar fortfarande	19	15	58
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	13	15	72
Chefer	8	11	81
Andra vita krage	13	16	71
Manuella arbetstagare	19	18	63
Huspersoner	24	19	56
Arbetslös	32	13	54
Pensionerad	17	12	70
Studenter	19	15	58
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	28	18	52
Då och då	21	20	58
Nästan aldrig/aldrig	13	12	73
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	16	15	67
Smart/medelstor stad	18	16	65
Storstad	14	13	71
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	3	9	88
Nej	40	23	34
Bild av Europaparlamentet
Positiv	5	8	85
Neutral	19	19	60
Negativa	33	16	51

Skäl till att rösta i valet till Europaparlamentet

De vanligaste orsakerna till att respondenterna säger att människor röstar i valet till Europaparlamentet är att det är deras plikt som medborgare (38 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022), eftersom de vanligtvis röstar i politiska val och för att de vill stödja ett politiskt parti (båda 36 %, + 2 procentenheter). Rangordningen av dessa skäl har varit oförändrad jämfört med oktober-november 2022. Andra skäl som anges av minst en av fem är följande: vill förändra saker genom att rösta i valet till Europaparlamentet (29 %, ingen förändring), vill stödja en specifik kandidat (23 %, + 1 procentenheter), vill uttrycka sitt missnöje (21 %, -2 procentenheter) och vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen (21 %, ingen förändring).

Mars 2023 Okt/nov 2022 Det är deras plikt som medborgare De vill förändra saker genom att rösta i EU-valet De röstar oftast i politiska val De vill stödja ett politiskt parti De vill stödja en specifik kandidat De vill uttrycka sitt missnöje De vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen De vill undvika valframgångar för andra politiska partier som de ogillar. De vill stödja (NATIONALITY) regeringen Politiska och samhälleliga frågor av intresse tas upp under valkampanjen De vill uttrycka missnöje med Europeiska unionen De vill uttrycka missnöje med (NATIONALITY) regeringen Den information de fått under kampanjen har övertalat dem att gå för att rösta. Vet inte QA17ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (EU27) (%) I 14 länder är den mest omnämnda anledningen till att människor röstar i valet till Europaparlamentet att det är deras plikt som medborgare. Att rösta i politiska val är vanligtvis den vanligaste orsaken som respondenterna i fem länder anger och vill stödja ett politiskt parti toppar listan med skäl i ytterligare fem. I Nederländerna och Sverige beror det oftast på att de vill förändra saker genom att rösta i valet till Europaparlamentet, medan de i Slovakien som vill stödja en specifik kandidat rankas högst.

Att vara medborgare är bland de tre främsta skälen för att människor ska rösta i valet till Europaparlamentet i 20 länder, med de högsta andelarna i Litauen (61 %), Cypern (52 %), Lettland och Luxemburg (båda 51 %). De svarande är minst benägna att välja detta skäl i Tjeckien (17 %), Polen och Slovakien (båda 27 %).

I 17 länder brukar röstning i politiska val rankas bland de tre främsta skälen. Detta nämns oftast av de svarande i Sverige (47 %), Danmark (46 %) och Finland (44 %). De i Lettland (21 %), Estland (24 %), Belgien och Slovakien (båda 25 %) är minst benägna att anföra detta som en anledning.

Att vilja stödja ett politiskt parti är bland de tre främsta skälen till att man tror att folk röstar i 23 medlemsstater. Andelen som nämner detta är särskilt hög i Grekland (65 %), Malta (61 %) och Cypern (58 %). Detta väljs ut med färre än tre av tio i Estland, Frankrike, Lettland och Luxemburg (alla 29 %).

De vill stödja ett politiskt parti De röstar oftast i politiska val Det är deras plikt som medborgare De vill stödja en specifik kandidat De vill förändra saker genom att rösta i EU-valet QA17ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (Högst 4 ANSWERS) (% – Det mest nämnda svaret per land)

Svarande i Sverige (51 %), Nederländerna (48 %) och Finland (43 %) är mest benägna att tro att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de vill förändra saker och ting genom att göra det. Detta skäl är minst sannolikt i Polen, Portugal (båda 21 %), Frankrike och Slovenien (båda 22 %).

Den högsta andelen som nämner att man vill stödja en specifik kandidat som en anledning till att folk röstar i valet till Europaparlamentet finns i Cypern (53 %), Malta (52 %), Grekland och Litauen (båda 39 %), medan detta ges minst ofta i Nederländerna, Spanien (båda 13 %) och Sverige (14 %).

Minst en fjärdedel i Frankrike, Nederländerna (båda 31 %) och Belgien (25 %) ger som en anledning för människor att rösta att de vill uttrycka sitt missnöje, medan 8 % i Litauen, 10 % i Bulgarien och 11 % på Cypern nämner detta skäl.

Slutligen är de svarande i Danmark, Grekland och Slovenien (alla 27 %) mest benägna att säga att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen, medan de i Cypern (12 %), Rumänien (15 %) och Belgien (16 %) är minst benägna att göra det.

QA17ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (%)

EU-27	VARA	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DEN	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	VID	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Det är deras plikt som medborgare	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
De röstar oftast i politiska val	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
De vill stödja ett politiskt parti	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
De vill förändra saker genom att rösta i EU-valet	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
De vill stödja en specifik kandidat	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
De vill uttrycka sitt missnöje	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
De vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
De vill stödja (NATIONALITY) regeringen	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
De vill undvika valframgångar för andra politiska partier som de ogillar.	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Politiska och samhälleliga frågor av intresse tas upp under valkampanjen	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
De vill uttrycka missnöje med Europeiska unionen	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
De vill uttrycka missnöje med (NATIONALITY) regeringen	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
De vill påverka vem som blir nästa ordförande för Europeiska kommissionen	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
Den information de fått under kampanjen har övertalat dem att gå för att rösta.	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Det var ett annat viktigt val på samma gång	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Vet inte	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Övrigt (spontant)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Ingen (spontaneous)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Andelen svarande som säger att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom det är deras plikt som medborgare har ökat i 14 länder sedan oktober-november 2022, framför allt i Luxemburg (51 %, + 13 procentenheter), Litauen (61 %, + 10 procentenheter) och Rumänien (37 %, + 8 procentenheter). Denna andel har minskat i åtta länder, med de största minskningarna i Sverige (37 %, -8 procentenheter), Portugal (41 %, -8 procentenheter), Tjeckien (17 %, -7 procentenheter). Denna andel av de svarande har varit stabil eller oförändrad i fem länder.

I tolv länder är det mer sannolikt än de var i oktober-november 2022 att folk röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de vanligtvis röstar i politiska val. Ökningar med sex procentenheter i Finland (44 %) och Litauen (41 %), medan denna andel endast har minskat något i Cypern (33 %, -4 procentenheter) och Estland (24 %, -3 procentenheter) och har varit stabil eller oförändrad i 13 länder.

Andelen svarande som säger att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de vill stödja ett politiskt parti registreras i tolv medlemsstater. Dessa är minst tio procentenheter i Malta (61 %, + 18 procentenheter), Lettland (29 %, + 13 procentenheter) och Grekland (65 %, + 10 procentenheter). Minskningar ses endast i Cypern (58 %, -7 procentenheter) och Tjeckien (33 %, -5 procentenheter), medan denna andel av de svarande i 13 länder är stabil eller har förblivit oförändrad.

Sju länder visar en ökning av andelen svarande som nämner att de vill stödja en specifik kandidat som en anledning till att människor röstar, mest markant Malta (52 %, + 7 procentenheter), Portugal (34 %, + 6 procentenheter) och Belgien (25 %, + 6 procentenheter). Nedgångar noteras i Tjeckien (30 %, -5 procentenheter), Slovakien (35 %, -4 procentenheter), Estland (37 %, -3 procentenheter), Tyskland (15 %, -3 procentenheter) och Nederländerna (13 %, -3 procentenheter). Denna andel har varit stabil eller oförändrad i 15 länder.

Andelen svarande som säger att människor röstar för att uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen har ökat något i åtta länder sedan oktober-november 2022, särskilt i Estland (19 %, + 5 procentenheter), Danmark, Grekland, Slovenien (alla 27 %, -4 procentenheter) och Cypern (12 %, -4 procentenheter). Denna andel av de svarande har minskat i fem länder, särskilt i Malta (24 %, -10 procentenheter), Luxemburg (23 %, -5 procentenheter) och Sverige (18 %, -4 procentenheter) och har förblivit stabilt eller oförändrat i 14 länder.

De svarande är för närvarande mer benägna än i oktober-november 2022 att säga att människor röstar i valet till Europaparlamentet för att uttrycka sitt missnöje i Luxemburg (23 %, + 6 procentenheter), Sverige (22 %, + 5 procentenheter), Lettland (17 %, + 5 procentenheter) och Nederländerna (31 %, + 3 procentenheter). Omvänt har denna andel minskat i Grekland (16 %, -7 procentenheter), Frankrike (31 %, -4 procentenheter), Italien (22 %, -4 procentenheter), Bulgarien (10 %, -4 procentenheter) och Tyskland (20 %, -3 procentenheter), och har förblivit stabilt eller oförändrat i 18 medlemsstater.

Den sociodemografiska analysen visar att kvinnor är något mer benägna än män att säga att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom det är deras plikt som medborgare (40 % jämfört med 36 %). Dessutom är det mer sannolikt att personer som är 55 år eller äldre säger att det är deras plikt som medborgare (40 % jämfört med 35 % av dem i åldern 15–24 år) och att de vanligtvis röstar i politiska val (39 % jämfört med 32 %), medan de i åldern 15–24 är mest benägna att nämna att de vill ändra saker som en anledning (33 % jämfört med 28 % av dem som är 55 år eller äldre).

Ju längre respondenterna var kvar i heltidsutbildning, desto mer sannolikt är det att de säger att människor röstar eftersom de vill ändra på saker (31 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 eller äldre jämfört med 25 % av dem som lämnade 15 år eller yngre) och för att de vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen (24 % jämfört med 17 %).

Svarande som har minst svårt att betala sina räkningar är mer benägna att säga att folk röstar eftersom det är deras plikt som medborgare (40 % jämfört med 32–33 % av dem som har svårigheter ibland eller oftare), eftersom de vanligtvis röstar i politiska val (38 % jämfört med 31–34 %) och för att de vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen (23 % mot 18 %). Däremot är de som har svårigheter för det mesta mer benägna att nämna att de vill stödja en specifik kandidat som en anledning att rösta (28 % jämfört med 21 % av dem som sällan eller aldrig har svårigheter).

Slutligen är de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet mer benägna än de som inte röstade för att säga att folk röstar eftersom det är deras plikt som medborgare (43 % jämfört med 28 %), eftersom de vanligtvis röstar i politiska val (39 % mot 32 %), att stödja ett politiskt parti (38 % mot 33 %), att ändra saker (31 % jämfört med 26 %) och att uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen (23 % mot 18 %).

QA17ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (% – EU-27)

Det är deras plikt som medborgare	De vill förändra saker genom att rösta i EU-valet	De vill påverka vem som blir nästa ordförande för Europeiska kommissionen	De vill uttrycka sitt missnöje	De vill stödja (NATIONALITY) regeringen	De vill uttrycka missnöje med (NATIONALITY) regeringen	De vill uttrycka missnöje med Europeiska unionen	De röstar oftast i politiska val	De vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen	Politiska och samhälleliga frågor av intresse tas upp under valkampanjen	De vill undvika valframgångar för andra politiska partier som de ogillar.	De vill stödja ett politiskt parti
EU-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Kön
Man	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Kvinnan	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Ålder
15–24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25–39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40–54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Utbildning (slut av)
—15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16–19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Studerar fortfarande	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Chefer	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Andra vita krage	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Manuella arbetstagare	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Huspersoner	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Arbetslös	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
Pensionerad	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Studenter	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
Då och då	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Nästan aldrig/aldrig	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Bild av Europaparlamentet
Positiv	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Neutral	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Negativa	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Skäl till att inte rösta i valet till Europaparlamentet

Den vanligaste orsaken till att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet är att de anser att deras röst inte kommer att ändra någonting (47 %, ingen förändring sedan oktober-november 2022). Mer än en tredjedel säger att människor inte röstar för att de inte är intresserade av politik i allmänhet (37 %, + 3 procentenheter) eller för att de misstror det politiska systemet i allmänhet (36 %, + 2 procentenheter).

Andra skäl som anges med cirka en femtedel eller mer är: de känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (23 %, + 1 procentenheter), de brukar inte rösta i politiska val, de är inte övertygade av något politiskt parti eller kandidat (båda 22 %, + 1 procentenheter), de motsätter sig Europeiska unionen (19 %, ingen förändring), de anser att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem (19 %, -1 procentenheter) och de vet inte mycket väl vad Europaparlamentets roll är (19 %, -2 procentenheter).

Förutom andelen som säger att de inte är intresserade av politik i allmänhet, som har ökat något (+ 3 procentenheter), har alla andra siffror varit stabila sedan oktober-november 2022.

De är inte intresserade av politik i allmänhet De tror att deras röst inte kommer att förändra någonting. De motsätter sig Europeiska unionen De vet inte särskilt väl vilken roll Europaparlamentet har. De anser att Europaparlamentet inte i tillräcklig utsträckning hanterar problem som berör människor som dem. De vet inte tillräckligt om de olika politiska partiernas position i EU-frågor. De saknar tid, de är för upptagna De misstror det politiska systemet i allmänhet De står inför några praktiska problem som hindrar dem att rösta (svårt att komma till vallokalerna, funktionshinder, hälsofrågor, etc.) De är inte övertygade av något politiskt parti eller kandidat. Det finns inget intresse för de ämnen som diskuterades under kampanjen. De känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem. De röstar vanligtvis inte i politiska val. De känner inte till valet De vet inte var eller hur de ska rösta Vet inte Mars 2023 Okt/nov 2022 QA18ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (EU27) (%)

I 19 medlemsstater är tron på att deras röst inte kommer att ändra någonting den första vanligaste orsaken till att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet. I fyra länder är det vanligaste skälet som respondenterna anger att de inte är intresserade av politik i allmänhet, medan misstro mot det politiska systemet i allmänhet toppar listan i ytterligare fyra länder.

I alla länder är övertygelsen att deras röst inte kommer att ändra någonting det första eller näst vanligaste skälet som respondenterna anger för att människor inte ska rösta i valet till Europaparlamentet. Andelen varierar från 67 % i Nederländerna, 59 % i Finland och 58 % i Litauen, 34 % i Portugal, 35 % i Polen och 37 % i Rumänien.

”De är inte intresserade av politik i allmänhet” rankas bland de tre främsta skälen till att människor inte röstar i 25 länder. Den största andelen svarande som nämner detta finns i Litauen (51 %), Slovenien (48 %) och Finland (46 %). I den andra änden av spektrumet är detta skäl minst sannolikt i Österrike (29 %), Portugal (31 %) och Polen (32 %).

De tror att deras röst inte kommer att förändra någonting. De misstror det politiska systemet i allmänhet De är inte intresserade av politik i allmänhet QA18ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (Högst 4 ANSWERS) (% – Det mest nämnda svaret per land) Misstro mot det politiska systemet i allmänhet hör till de tre främsta svaren i 23 medlemsstater. Grekland (64 %) och Cypern (58 %) utmärker sig för särskilt höga andelar som väljer detta skäl för att inte rösta, följt av Litauen (46 %). Ungefär en fjärdedel eller mindre ger detta svar i Polen (23 %), Finland och Sverige (båda 27 %).

Svarande i Danmark, Sverige (både 47 %) och Nederländerna (41 %) är mest benägna att säga att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem. Omvänt nämner 11 % i Spanien och 16 % i Polen, Luxemburg och Rumänien detta som en anledning.

Grekland (48 %) är det land där de svarande är mest benägna att säga att människor inte röstar eftersom de inte är övertygade av något politiskt parti eller kandidat, följt av Cypern (36 %) och Österrike (31 %). Det är minst troligt att de svarande nämner detta som en anledning i Danmark (6 %), Nederländerna (10 %) och Sverige (11 %).

Att inte rösta i politiska val nämns oftast i Polen (31 %), Ungern och Irland (båda 29 %), medan det är mindre vanligt i Spanien (13 %), Malta (14 %), Belgien och Estland (båda 15 %).

Den högsta andelen svarande säger att människor inte röstar eftersom de motsätter sig Europeiska unionen observeras i Österrike (36 %), Malta (30 %) och Tjeckien (29 %). Mindre än en av tio nämner detta i Cypern (8 %), Litauen och Spanien (båda 9 %).

Mer än tre av tio i Sverige (36 %), Danmark (34 %), Nederländerna och Portugal (båda 31 %) säger att en anledning till att människor inte röstar är att de inte vet så väl vilken roll Europaparlamentet har. Detta kan jämföras med 11 % i Polen, 13 % i Grekland och 14 % i Slovakien som nämner detta som en anledning.

QA18ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (%)

EU-27	VARA	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DEN	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	VID	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
De tror att deras röst inte kommer att förändra någonting.	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
De är inte intresserade av politik i allmänhet	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
De misstror det politiska systemet i allmänhet	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
De känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem.	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
De är inte övertygade av något politiskt parti eller kandidat.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
De röstar vanligtvis inte i politiska val.	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
De motsätter sig Europeiska unionen	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
De vet inte särskilt väl vilken roll Europaparlamentet har.	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
De anser att Europaparlamentet inte i tillräcklig utsträckning hanterar problem som berör människor som dem.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
De vet inte tillräckligt om de olika politiska partiernas position i EU-frågor.	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
Det finns inget intresse för de ämnen som diskuterades under kampanjen.	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
De saknar tid, de är för upptagna	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
De känner inte till valet	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
De vet inte var eller hur de ska rösta	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
De står inför några praktiska problem som hindrar dem att rösta (svårt att komma till vallokalerna, funktionshinder, hälsofrågor, etc.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Vet inte	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Övrigt (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Inga (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

Slutligen nämner mer än en fjärdedel i Grekland (33 %), Bulgarien (28 %) och Österrike (26 %) det faktum att människor anser att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem. De i Spanien (11 %), Irland och Portugal (båda 14 %) är minst benägna att anföra detta som en anledning att inte rösta.

I elva länder är det mer sannolikt än de var i oktober-november 2022 att de säger att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de tror att deras röst inte kommer att ändra någonting. Detta gäller särskilt Malta (46 %, + 14 procentenheter), Luxemburg (56 %, + 12 procentenheter) och Estland (54 %, + 7 procentenheter). Andelen svarande har minskat i Frankrike (52 %, -7 procentenheter), Österrike (41 %, -4 procentenheter), Bulgarien (42 %, -3 procentenheter) och Portugal (34 %, -3 procentenheter), och den har varit stabil eller oförändrad i 12 länder.

Andelen svarande som säger att människor inte röstar på grund av att de inte är intresserade av politik i allmänhet har ökat i 15 länder sedan oktober-november 2022, framför allt i Malta (42 %, + 12 procentenheter), Irland (42 %, + 8 procentenheter) och Sverige (41 %, + 7 procentenheter). Denna andel har minskat endast i Portugal (31 %, -5 procentenheter), Cypern (41 %, -5 procentenheter) och Grekland (37 %, -4 procentenheter), och den har förblivit stabil eller oförändrad i nio länder.

Ökningar av andelen svarande som säger att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de misstror det politiska systemet i allmänhet registreras i 14 medlemsstater. Malta (34 %, + 9 procentenheter) har återigen sett den största ökningen, följt av Cypern (58 %, + 7 procentenheter) och Lettland (42 %, + 7 procentenheter). Denna andel av de svarande har bara minskat något i Slovakien (31 %, -3 procentenheter) och har varit stabil eller oförändrad i 12 länder.

Nio länder visar en ökning av andelen som säger att människor känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem som en anledning till att de inte röstar. De största ökningarna återfinns i Belgien (28 %, + 6 procentenheter), Estland (29 %, + 5 procentenheter) och Cypern (21 %, + 5 procentenheter). Minskningar observeras i Luxemburg (16 %, -7 procentenheter), Spanien (11 %, -4 procentenheter), Österrike (25 %, -3 procentenheter) och Tjeckien (29 %, -3 procentenheter). Denna siffra har varit stabil eller oförändrad i 14 länder.

Svarande i sju länder är för närvarande mer benägna än i oktober-november 2022 att säga att människor inte röstar eftersom de inte är övertygade av något politiskt parti eller kandidat, framför allt i Malta (29 %, + 9 procentenheter) och Lettland (18 %, + 6 procentenheter). Denna andel har minskat något i Spanien (24 %, -4 procentenheter) och Danmark (6 %, -3 procentenheter) och har varit stabil eller oförändrad i 18 länder.

I åtta länder har andelen svarande som nämner att människor vanligtvis inte röstar i politiska val som en anledning att inte rösta i valet till Europaparlamentet ökat, och detta är särskilt fallet i Litauen (24 %, + 8 procentenheter), Slovenien (20 %, + 7 procentenheter), Ungern (29 %, + 6 procentenheter) och Lettland (18 %, + 6 procentenheter). Denna andel har minskat något i Malta (14 %, -4 procentenheter), Tjeckien (26 %, -3 procentenheter) och Portugal (20 %, -3 procentenheter) och har förblivit stabil eller oförändrad i 16 medlemsstater.

Svarande i Lettland (14 %, + 6 procentenheter) är mer benägna än de var i oktober-november 2022 att säga att människor inte röstar eftersom de motsätter sig Europeiska unionen, medan de i Malta (30 %, -6 procentenheter) för närvarande är mindre benägna att göra det. I Luxemburg har andelen svarande minskat som skäl som inte vet mycket väl vilken roll Europaparlamentet har (15 %, -7 procentenheter) och anser att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem (16 %, -5 procentenheter). I Grekland (33 %, + 5 procentenheter) är det nu mer sannolikt att respondenterna säger att människor inte röstar eftersom de anser att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem.

Svarande i åldern 15–24 år är mest benägna att säga att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de inte är intresserade av politik i allmänhet (42 % jämfört med 35–37 % av de äldre) och minst troligt att folk tror att deras röst inte kommer att ändra någonting (42 % jämfört med 45–48 %), misstror det politiska systemet i allmänhet (30 % mot 36–38 %) och motsätter sig Europeiska unionen (15 % mot 19–20 %).

Ju längre svarande som deltog i utbildning på heltid, desto mer sannolikt är det att de nämner övertygelsen att deras röst inte kommer att ändra någonting (49 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 eller äldre jämfört med 43 % av dem som slutade i åldern 15 eller yngre), känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (29 % jämfört med 16 %), inte vet mycket väl vilken roll Europaparlamentet har (22 % jämfört med 16 %) och tron att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem (21 % jämfört med 16 %) som skäl som leder till att människor inte röstar. Svarande som lämnade utbildningen i åldern 15 år eller yngre är dock mer benägna att säga att människor inte röstar eftersom de inte är övertygade av något politiskt parti eller kandidat (25 % jämfört med 20 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre).

Svarande som har minst svårt att betala sina räkningar är mer benägna att säga att människor inte röstar eftersom de inte är intresserade av politik i allmänhet (38 % jämfört med 33 % av dem som har svårigheter för det mesta) och eftersom de känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (25 % mot 16 %). Det omvända gäller misstro mot det politiska systemet i allmänhet (41 % av dem som har svårigheter för det mesta jämfört med 35 % av dem som sällan eller aldrig har svårigheter) och inte övertygas av något politiskt parti eller kandidat (27 % mot 21 %).

De som ofta talar om europeiska politiska frågor är mer benägna än de som aldrig gör det att säga att människor inte röstar eftersom de känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (25 % mot 20 %) och eftersom de anser att Europaparlamentet inte tar itu med problem som berör människor som dem (25 % mot 14 %).

Slutligen är de svarande som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet mer benägna än de som inte röstade för att säga att folk tror att deras röst inte kommer att ändra någonting (49 % jämfört med 43 %) och att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (25 % jämfört med 18 %).

QA18ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att vissa människor inte röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (% – EU-27)

De är inte intresserade av politik i allmänhet	De tror att deras röst inte kommer att förändra någonting.	De motsätter sig Europeiska unionen	De vet inte särskilt väl vilken roll Europaparlamentet har.	De anser att Europaparlamentet inte i tillräcklig utsträckning hanterar problem som berör människor som dem.	De vet inte tillräckligt om de olika politiska partiernas position i EU-frågor.	De misstror det politiska systemet i allmänhet	De är inte övertygade av något politiskt parti eller kandidat.	De känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem.
EU-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Kön
Man	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Kvinnan	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Ålder
15–24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25–39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40–54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Utbildning (slut av)
—15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16–19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Studerar fortfarande	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Chefer	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Andra vita krage	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Manuella arbetstagare	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Huspersoner	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Arbetslös	15	4	5	1	1	1	40	25	19
Pensionerad	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Studenter	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	15	7	5	1	1	1	41	27	16
Då och då	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Nästan aldrig/aldrig	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Bild av Europaparlamentet
Positiv	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Neutral	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Negativa	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Fokus på ungdomar

Detta avsnitt fokuserar mer specifikt på attityder till val, särskilt inför nästa val till Europaparlamentet, bland de yngsta respondenterna (dvs. personer i åldern 15–24 år) och gör en jämförelse mellan de resultat som observerats bland de europeiska ungdomarna och de resultat som observerats bland befolkningen i allmänhet. Eurobarometern efter valet 2019 visade att även om äldre medborgare var de mest sannolika att rösta i det senaste valet till Europaparlamentet, var ökningen av valdeltagandet mellan 2014 och 2019 den starkaste bland ungdomar under 25 år (42 %, + 14 procentenheter) – en faktor som bidrog till att uppnå det högsta totala valdeltagandet i valet till Europaparlamentet sedan 199427 Resultaten av Europaparlamentets Eurobarometerundersökning efter valet (EB 91.5) som genomfördes i juni 2019 finns på följande webbplats: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 . Det förefaller därför mycket viktigt att övervaka attityderna i denna åldersgrupp för att man ska kunna förstå mer övergripande tendenser när det gäller valdeltagande och politiskt deltagande i hela EU.

Mer än fyra av tio svarande i åldern 15–24 år (42 %) anser att det är mycket viktigt att de personligen röstar i valet till Europaparlamentet, medan 13 % fäster låg vikt vid dessa val. Unga svarande är därför något mindre benägna än genomsnittet (48 %) att tillmäta hög vikt vid valet till Europaparlamentet.

Okt/nov 2022 Utveckling mar 2023 Mars 2023 15–24 åringar Fråga 16a Beskriv hur viktigt det är för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 innebär att röstning är något som inte har någon betydelse alls för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en nyckeluppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (% – totalt ”Hög betydelse (8–10)”) Nästan sex av tio av de yngsta respondenterna (58 %) tillmäter röstning i nationella val stor personlig betydelse och mindre än en av tio (8 %) anser att det är av liten betydelse att rösta i detta val. Återigen är 15–24-åringar mindre benägna än genomsnittet (67 %) att lägga stor vikt vid att rösta.

Okt/nov 2022 Utveckling mar 2023 Mars 2023 15–24 åringar Fråga 16b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i vårt land? (% – totalt ”Hög betydelse (8–10)”) Såsom är fallet med resultaten bland befolkningen i allmänhet är det därför mer sannolikt att unga svarande inser att de nationella valen är sunda än vid valet till Europaparlamentet.

Lika många säger att de är intresserade (49 %) och inte intresserade (49 %) av detta val. Mer specifikt säger 13 % att de är ”mycket intresserade” och 36 % något intresserade, medan 16 % är ”inte alls intresserade” och 33 % är ”inte särskilt intresserade”. När man jämför dessa siffror med de som finns bland den allmänna befolkningen verkar det tydligt att 15–24-åringar är mindre benägna än genomsnittet (56 %) att vara intresserade, även om andelen av dem som säger att de är ”mycket” intresserade är något nära den som observerats för hela urvalet (15 %).

EU-27 15–24 år Mycket intresserad Något intresserad Inte särskilt intresserad Inte alls intresserad Vet inte QA15 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27)

På frågan om datumet för nästa val till Europaparlamentet ger nästan en fjärdedel av de yngsta (24 %) rätt svar i maj eller juni 2024, medan 15 % korrekt identifierar året, men inte månaden, och omkring en fjärdedel (27 %) ger ett felaktigt svar. Detta tyder på att 15–24-åringar är något mindre benägna än genomsnittet att vara medvetna om det exakta datumet för nästa val (24 % jämfört med 28 %).

EU-27 15–24 år I år/Later i år/år 2023 Nästa år/år 2024/varje månad 2024 (men maj eller juni) I maj eller juni 2024 Om två år/år 2025/varje månad 2025 Annat/Ett annat datum Vet inte QA14 Nästa val till Europaparlamentet hålls i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27) Sannolikheten för att rösta i nästa val till Europaparlamentet är lägre bland de yngsta respondenterna än bland befolkningen i allmänhet, med 55 % av 15–24-åringarna som uppger att de sannolikt kommer att rösta om nästa val till Europaparlamentet hålls nästa vecka (jämfört med ett genomsnitt på 67 %). Det bör dock noteras att 6 % av dessa svarande uppger att de ännu inte har rätt att rösta.

Det är troligt att väljarna fortfarande utgör en absolut majoritet av de unga respondenterna, medan endast omkring en femtedel (21 %) uppger att de sannolikt inte kommer att rösta (jämfört med i genomsnitt 17 %).

EU-27 15–24 år Totalt ”Likely” (7–10) Totalt ”Neutral” (5–6) Totalt ”Inte troligt” (1–4} Vet inte Fråga 22 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du då vara att rösta i detta val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls troligt” och ”10” betyder ”mycket troligt”. (% – EU-27) Rangordningen av skälen till att människor röstar i valet till Europaparlamentet enligt uppgiftslämnarna i åldern 15–24 år skiljer sig bara något från den som observeras bland befolkningen i allmänhet. Att vara en plikt som medborgare (35 %, jämfört med i genomsnitt 38 %) och att vilja stödja ett politiskt parti (35 % jämfört med 36 %) är fortfarande bland de tre främsta skälen som anges av 15–24-åringar. Dessa respondenter är dock mer benägna än genomsnittet att säga att människor röstar eftersom de vill ändra saker (33 % jämfört med 29 %), vilket rankas som tredje bland de angivna skälen. Omvänt är de yngsta respondenterna mindre benägna att nämna detta än den allmänna befolkningen (36 %), även om röstningen i de politiska valen är nära fjärde (32 %).

Andra skäl som valts med omkring en femtedel är viljan att uttrycka missnöje (22 %, jämfört med i genomsnitt 21 %) och önskan att stödja en viss kandidat (21 % jämfört med 23 %).

Slutligen är det värt att notera att de yngsta respondenterna är mer benägna än genomsnittet att säga att människor röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de vill påverka vem som blir nästa ordförande för Europeiska kommissionen (14 % mot 10 %).

EU-27 15–24 år Det är deras plikt som medborgare De vill förändra saker genom att rösta i EU-valet De röstar oftast i politiska val De vill stödja ett politiskt parti De vill stödja en specifik kandidat De vill uttrycka sitt missnöje De vill uttrycka sitt stöd för Europeiska unionen De vill undvika valframgångar för andra politiska partier som de ogillar. De vill stödja (NATIONALITY) regeringen Politiska och samhälleliga frågor av intresse tas upp under valkampanjen De vill uttrycka missnöje med Europeiska unionen De vill uttrycka missnöje med (NATIONALITY) regeringen Den information de fått under kampanjen har övertalat dem att gå för att rösta. Vet inte De vill påverka vem som blir nästa ordförande för Europeiska kommissionen Det var ett annat viktigt val på samma gång QA17ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att människor röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (% – EU-27)

Bland befolkningen i allmänhet är det mest troligt att respondenterna säger att människor inte röstar i valet till Europaparlamentet eftersom de tror att deras röst inte kommer att förändra någonting, de är inte intresserade av politik i allmänhet eller misstror det politiska systemet i allmänhet. Denna rangordning är i stort sett densamma bland de yngsta respondenterna, även om skillnader kan observeras i de proportioner som väljer var och en av dessa skäl. Mer specifikt är 15–24-åringar mer benägna än genomsnittet att säga att människor inte röstar eftersom de inte är intresserade av politik i allmänhet (42 % jämfört med 37 %) – vilket gör detta till den gemensamma orsaken bland ungdomarna. Trots att tron att deras röst inte kommer att ändra något är den gemensamma främsta orsaken, är de yngsta respondenterna mindre benägna att nämna detta än den allmänna befolkningen (42 % jämfört med 47 %), och detsamma gäller för misstro mot det politiska systemet i allmänhet (30 % mot 36 %).

Andra skäl som nämns av minst en femtedel av de yngsta respondenterna är: att inte övertygas av något politiskt parti eller kandidat (24 %, jämfört med i genomsnitt 22 %), att känna att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem (23 % jämfört med 23 %), som vanligtvis inte röstar i politiska val (23 % mot 22 %) och inte vet mycket väl vad Europaparlamentets roll är (20 % mot 19 %).

Bland de andra anledningarna är det värt att notera att 15–24-åringar är mindre benägna än befolkningen i allmänhet att säga att människor inte röstar eftersom de motsätter sig Europeiska unionen (15 % mot 19 %), men mer benägna att säga att det beror på att de saknar tid eller är för upptagna (15 % jämfört med 11 %) och för att de inte är medvetna om valet (14 % jämfört med 9 %).

EU-27 15–24 år De är inte intresserade av politik i allmänhet De tror att deras röst inte kommer att förändra någonting. De motsätter sig Europeiska unionen De vet inte särskilt väl vilken roll Europaparlamentet har. De anser att Europaparlamentet inte i tillräcklig utsträckning hanterar problem som berör människor som dem. De vet inte tillräckligt om de olika politiska partiernas position i EU-frågor. De saknar tid, de är för upptagna De misstror det politiska systemet i allmänhet De står inför några praktiska problem som hindrar dem att rösta (svårt att komma till vallokalerna, funktionshinder, hälsofrågor, etc.) De är inte övertygade av något politiskt parti eller kandidat. Det finns inget intresse för de ämnen som diskuterades under kampanjen. De känner att det som händer i Europaparlamentet inte berör dem. De röstar vanligtvis inte i politiska val. De känner inte till valet De vet inte var eller hur de ska rösta Vet inte QA18ab Enligt din åsikt, vilka är orsakerna till att vissa människor inte röstar i valet till Europaparlamentet? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (% – EU-27)

3.3. Röstningsbeteende

Röstningsfrekvens i lokala/regionala, nationella och europeiska val

När hälften av respondenterna beskriver sitt röstbeteende under de senaste åren på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå (50 %, ingen förändring sedan oktober-november 2022) uppger de att de alltid röstar. Nästan fyra av tio (38 %, ingen förändring) säger att de ofta röstar, antingen ”för det mesta” (25 %, -1 procentenheter) eller ”från tid till annan” (13 %, + 1 procentenheter), medan ungefär en av tio (11 %, ingen förändring) säger att de ”sällan” (6 %, ingen förändring) eller ”aldrig” (5 %, ingen förändring) röstar.

Dessa andelar är stabila eller oförändrade jämfört med oktober-november 2022 och överensstämmer med dem som observerades vid en liknande tidpunkt (april 2018) före valet till Europaparlamentet 2019, då 50 % uppgav att de alltid röstar och 35 % att de ofta röstar.

Du var för ung för att rösta innan (SPONTANEDUS) 1 Du röstar aldrig 5 Du röstar sällan 6 Du röstar då och då 13 Du röstar för det mesta 25 Du röstar systematiskt 50 QA19 Låt oss nu prata om ditt personliga röstbeteende. Vilket av följande beskriver bäst ditt röstbeteende under de senaste åren, på lokal eller regional, nationell eller europeisk nivå? (% – EU-27) Svarande i Sverige (85 %), Nederländerna (81 %) och Danmark (79 %) är mest benägna att säga att de alltid röstar i val på lokal eller regional, nationell eller europeisk nivå. Detta röstningsbeteende är mindre vanligt i Kroatien (25 %), Bulgarien (26 %) och Slovakien (30 %). Andelen svarande som sällan eller aldrig röstar är de högsta i Frankrike, Lettland (båda 17 %), Bulgarien, Kroatien och Luxemburg (alla 16 %), medan de är de lägsta i Sverige (1 %), Nederländerna (2 %) och Danmark (4 %).

Totalt ”inte ofta eller aldrig rösta” Total ”alwavs-röstning” Totalt ”Often omröstning” Totalt ”Övrigt” Vet inte QA19 Låt oss nu prata om ditt personliga röstbeteende. Vilket av följande beskriver bäst ditt röstbeteende under de senaste åren, på lokal eller regional, nationell eller europeisk nivå? (%)

QA19 Låt oss nu prata om ditt personliga röstbeteende. Vilket av följande beskriver bäst ditt röstbeteende under de senaste åren, på lokal eller regional, nationell eller europeisk nivå? (%)

Du röstar systematiskt	Du röstar för det mesta	Du röstar då och då	Du röstar sällan	Du röstar aldrig	Det beror på/Du röstar bara i vissa val (SPONTANEOUS)
Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022	Mars 2023	Diff. Mars 2023 – okt/nov 2022
EU-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
VARA	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
EL	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
DEN	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
CY	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
LU	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
VID	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Andelen som alltid röstar i val ökar med åldern, eftersom 57 % av dem som är 55 år eller äldre säger att de alltid röstar, jämfört med 37 % av dem i åldern 15–24 år.

Utbildningsnivån spelar också en roll när det gäller röstbeteende. De som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att säga att de alltid röstar än de som slutade i åldern 19 år eller yngre (61 % jämfört med 44–49 %).

Chefer (63 %) är mest benägna att systematiskt gå till omröstning, särskilt jämfört med arbetslösa (35 %). Det finns också en skillnad när det gäller respondenternas ekonomiska villkor, där de som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar är mer benägna än de som har svårigheter oftare att säga att de alltid röstar (59 % mot 34–37 %).

Känslan av att ens röst räknas och är nöjd med demokratin i EU och i deras land är också drag som åtföljer en högre benägenhet att rösta i val. Till exempel röstar 61 procent av dem som håller med om sin röst alltid i sitt land, jämfört med 36 % av dem som inte håller med. Detsamma gäller för den bild som respondenterna har av Europaparlamentet, där 63 % av dem som har en positiv bild säger att de alltid röstar, jämfört med 39 % av dem som har en negativ bild.

Valdeltagande i valet till Europaparlamentet 2019 och i de senaste nationella valen

60 % (-1 procentenheter sedan oktober-november 2022) uppger att de röstade i det senaste valet till Europaparlamentet i maj 2019, medan 36 % (+ 1 procentenheter) säger att de inte röstade.

Det bör noteras att denna andel är högre än det faktiska valdeltagandet i det senaste valet till Europaparlamentet (50,6 %), vilket signalerar att ett antal icke-röstare (inklusive en andel av dem som inte hade rösträttsålder) rapporterade att de röstade i den aktuella undersökningen.

Vet inte 2 Totalt ”Satisfied” 33 Totalt ”Inte mättad” 65 QA24.1 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (till exempel de stigande livsmedels- eller energipriserna) av... (NATIONALITY) regeringen? (EU27) (%) I alla länder säger majoriteten av de tillfrågade att de röstade i det senaste EU-valet. Den största andelen svarande syns i Nederländerna (81 %), Belgien (78 %) och Danmark (77 %). På andra sidan säger mindre än hälften att de röstade i Tjeckien (47 %), Slovenien (48 %), Frankrike och Slovakien (båda 49 %).

Totalt ”tillfredsställd” Totalt ”Inte mättat” Vet inte QA24.1 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (till exempel de stigande livsmedels- eller energipriserna) av... (NATIONALITY) regeringen? (%)

Svarande i sex länder är nu mer benägna att säga att de röstade i det senaste valet till Europaparlamentet än i oktober-november 2022, framför allt i Estland (55 %, + 15 procentenheter), Litauen (64 %, + 8 procentenheter), Nederländerna (81 %, + 7 procentenheter) och Rumänien (68 %, + 7 procentenheter). Denna andel har minskat i sex länder och med fem procentenheter i Kroatien (51 %), Sverige (69 %) och Malta (74 %).

Valdeltagandet är högre när det gäller nationella val. Nära åtta av tio (79 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) säger att de röstade i det senaste nationella valet, medan omkring en femtedel (19 %, + 1 procentenheter) säger att de inte röstade.

Mycket nöjd 4 Ganska mätt 28 Inte särskilt nöjd 34 Inte alls mätt 23 Vet inte 11 QA24.2 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) av...EU? (EU27) (%)

Majoriteten i alla medlemsstater uppger att de röstade i de senaste nationella valen, med de högsta andelarna i Nederländerna (93 %), Danmark (92 %) och Sverige (91 %). Valdeltagandet i de nationella valen är lägst i Luxemburg (61 %), Kroatien (68 %) och Lettland (70 %).

Totalt ”tillfredsställd” Totalt ”Inte mättat” Vet inte Fråga 24.1 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att hantera de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) av...EU? (%)

Andelen svarande som säger sig ha röstat i det senaste nationella valet har ökat i åtta länder sedan oktober-november 2022. Återigen är Estland (73 %, + 12 procentenheter) och Litauen (76 %, + 6 procentenheter) de länder där det deklarerade valdeltagandet har ökat mest. Omvänt har denna andel minskat i ytterligare åtta länder, mest markant i Lettland (70 %, -9 procentenheter), Kroatien (68 %, -7 procentenheter) och Sverige (91 %, -6 procentenheter).

Den sociodemografiska analysen visar att valdeltagandet är högre bland svarande i åldern 55 år eller äldre (87 % nationella, 69 % europeiska) än bland dem i åldern 25–39 (80 % nationella, 59 % europeiska). Siffrorna är dock de lägsta bland dem i åldern 15–24 år (45 % nationella, 23 % europeiska), även om detta kan bero på att ett antal av dessa svarande inte var i rösträttsåldern när valet hölls.

Utbildningsnivån spelar också en roll för det deklarerade deltagandet, och de som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att säga att de röstade i vart och ett av dessa val jämfört med dem som slutade i åldern 15 eller yngre (89 % jämfört med 77 % nationell, 74 % jämfört med 58 % i Europa).

Chefer (90 % nationella, 76 % europeiska) är mest benägna att säga att de röstade, särskilt jämfört med arbetslösa (61 % nationella, 46 % europeiska). Ju mer respondenterna har ekonomiska svårigheter, desto mindre sannolikt är det att de säger att de har röstat. Till exempel säger 84 % av dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar att de röstade i nationella val, jämfört med 67 % av dem som har svårigheter för det mesta.

Det deklarerade valdeltagandet hänger också samman med känslan av att ens röst räknas och är nöjd med demokratin på EU-nivå och nationell nivå. Till exempel säger 68 procent av dem som är nöjda med demokratin i EU att de röstade i det senaste valet till Europaparlamentet, jämfört med 53 procent av dem som inte är nöjda. Dessutom är det mer sannolikt att de svarande som har en positiv bild av Europaparlamentet säger att de röstade i det senaste valet till Europaparlamentet än de som har en negativ bild (74 % jämfört med 52 %).

QA24.1 Av en eller annan anledning röstade vissa i (vårt land) inte i det senaste valet. Har du själv röstat på den senaste... EU-valet i maj 2019? (% – EU-27)

Ja	Nej	Vet inte
EU-27	60	36	4
Kön
Man	61	36	3
Kvinnan	60	36	4
Ålder
15–24	23	71	6
25–39	59	38	3
40–54	66	31	3
55+	69	27	4
Utbildning (slut av)
—15	58	39	3
16–19	60	37	3
20+	74	23	3
Studerar fortfarande	26	68	6
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	69	28	3
Chefer	76	21	3
Andra vita krage	64	33	3
Manuella arbetstagare	56	40	4
Huspersoner	56	41	3
Arbetslös	46	51	3
Pensionerad	70	27	3
Studenter	26	68	6
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	47	49	4
Då och då	54	42	4
Nästan aldrig/aldrig	66	31	3
Min röst räknas i EU
Instämmer	74	23	3
Håller inte med	59	47	3
Min röst räknas in (vårt land)
Instämmer	70	27	3
Håller inte med	49	48	3
Tillfredsställelse med demokratin i ett land
Nöjd	67	30	3
Inte nöjd	53	43	4
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	68	29	3
Inte nöjd	53	43	4
Bild av Europaparlamentet
Positiv	74	23	3
Neutral	53	42	5
Negativa	52	45	3

QA24.2 Av en eller annan anledning röstade vissa i (vårt land) inte i det senaste valet. Har du själv röstat på den senaste... Nationella val? (% – EU-27)

Ja	Nej	Vet inte
EU-27	79	19	1
Kön
Man	79	20	1
Kvinnan	79	19	2
Ålder
15–24	45	50	5
25–39	80	19	1
40–54	83	16	1
55+	87	12	1
Utbildning (slut av)
—15	77	21	2
16–19	80	18	1
20+	89	10	1
Studerar fortfarande	47	48	5
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	87	12	1
Chefer	90	9	1
Andra vita krage	85	14	1
Manuella arbetstagare	77	21	2
Huspersoner	72	27	1
Arbetslös	61	36	3
Pensionerad	87	12	1
Studenter	47	48	5
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	67	30	3
Då och då	72	26	2
Nästan aldrig/aldrig	84	15	1
Min röst räknas i EU
Instämmer	88	11	1
Håller inte med	74	25	1
Min röst räknas in (vårt land)
Instämmer	88	11	1
Håller inte med	69	30	1
Tillfredsställelse med demokratin i ett land
Nöjd	83	16	1
Inte nöjd	75	23	2
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	83	16	1
Inte nöjd	76	23	1

Huvudskälen till att inte delta i val eller folkomröstningar

De svarande som sade att de ofta, sällan eller aldrig röstar i val på lokal eller regional, nationell eller europeisk nivå tillfrågades också om de främsta skälen till att de inte deltog i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren. Majoriteten av dessa svarande (56 %, ingen förändring sedan oktober-november 2022) säger att de inte röstade av praktiska eller personliga skäl, medan nära tre av tio (28 %, + 1 procentenheter) citerar ideologiska eller politiska skäl. En av tio (-1 pp) säger spontant att inget av de två skälen gäller för deras fall eller att de alltid har röstat under de senaste fem åren.

Du röstade inte av ideologiska eller politiska skäl 28 Du röstade inte av praktiska eller personliga skäl 56 Av båda anledningarna {SPONTANEOUS} 3 Varken/Du har alltid röstat under de senaste fem åren (SPONTANEOUS) 10 Vet inte 3 QA20 Om du inte deltog i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren, vad var den främsta orsaken? (% – EU-27)

Dessa siffror har varit stabila sedan oktober-november 2022. Som också noterades i den senaste rapporten, jämfört med april 2018, säger större andelar nu att de främsta skälen till att inte rösta var praktiska eller personliga (56 % jämfört med 41 %), eller ideologiska eller politiska (28 % jämfört med 23 %).

I alla utom ett land säger majoriteten att de inte har deltagit i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren på grund av praktiska eller personliga skäl. Denna andel varierar från omkring sju av tio i Nederländerna (78 %), Slovenien (70 %) och Polen (69 %) till hälften eller mindre i Tyskland, Portugal (båda 46 %), Cypern och Finland (båda 50 %). Malta (33 %) är det enda land där denna orsak anges av en minoritet, och där en majoritet i stället säger att orsakerna främst var ideologiska eller politiska (43 %).

Okt/nov 2022 Utveckling okt/nov 2022 Mars 2023 QA20 Om du inte deltog i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren, vad var den främsta orsaken? (% – du röstade inte av praktiska eller personliga skäl)

Efter Malta uppgav mer än en tredjedel att skälen till att inte delta var ideologiska eller politiska i Frankrike (36 %), Tyskland och Luxemburg (båda 34 %). I Estland, Finland (båda 14 %) och Slovakien (15 %).

I tio länder har andelen svarande som inte deltagit i val eller folkomröstningar under de senaste fem åren av praktiska eller personliga skäl ökat sedan oktober-november 2022. Detta gäller särskilt Malta (33 %, + 10 procentenheter), Sverige (62 %, + 10 procentenheter) och Frankrike (55 %, + 9 procentenheter). Däremot har denna andel minskat i sex länder och framför allt i Cypern (50 %, -10 procentenheter).

Svarande i Polen (22 %, + 6 procentenheter), Tyskland (34 %, + 4 procentenheter) och Rumänien (27 %, + 3 procentenheter) är mer benägna än de var i oktober-november 2022 för att nämna ideologiska eller politiska skäl för att inte rösta. Denna andel har minskat i nio länder, särskilt i Sverige (17 %, -9 procentenheter), Malta (43 %, -9 procentenheter) och Frankrike (36 %, -6 procentenheter).

Okt/nov 2022 Utveckling okt/nov 2022 Mars 2023 QA20 Om du inte deltog i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren, vad var den främsta orsaken? (% – du röstade inte av ideologiska eller politiska skäl)

De vanligaste orsakerna i alla grupper till att inte delta i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren är praktiska eller personliga, snarare än ideologiska eller politiska.

Särskilt män är mer benägna än kvinnor att säga att de inte röstade på grund av ideologiska eller politiska skäl (30 % jämfört med 26 %), medan de yngsta respondenterna är minst benägna att göra det (21 % jämfört med 27–32 % av dem som är 25 år eller äldre), men de mest benägna att nämna praktiska eller personliga skäl (68 % jämfört med 51–59 %). De arbetslösa (32 %) och de som har svårt att betala sina räkningar då och då eller oftare (30–31 %) är mest benägna att säga att de inte röstade av ideologiska eller politiska skäl.

Andelen som inte röstade av ideologiska eller politiska skäl är också hög bland dem som ofta talar om europeiska politiska frågor (33 % jämfört med 26 % av dem som aldrig gör det), de som har en negativ bild av EU (41 % jämfört med 21 % av dem som har en positiv bild) och de som har en negativ bild av Europaparlamentet (39 % mot 23 % av dem som har en positiv bild).

QA20 Om du inte deltog i ett val eller en folkomröstning under de senaste fem åren, vad var den främsta orsaken? (% – EU-27)

Du röstade inte av ideologiska eller politiska skäl.	Du röstade inte av praktiska eller personliga skäl.	Vet inte
EU-27	28	56	3
Kön
Man	30	55	3
Kvinnan	26	58	3
Ålder
15–24	21	68	3
25–39	29	59	2
40–54	32	51	2
55+	27	55	3
Utbildning (slut av)
—15	25	60	3
16–19	31	54	2
20+	27	56	3
Studerar fortfarande	21	68	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	29	51	5
Chefer	30	59	3
Andra vita krage	29	56	2
Manuella arbetstagare	30	54	3
Huspersoner	24	62	3
Arbetslös	32	54	4
Pensionerad	26	56	3
Studenter	21	68	4
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	30	56	4
Då och då	31	54	3
Nästan aldrig/aldrig	25	59	2
Snacka om europeiska politiska frågor
Frekvent	33	55	1
Emellanåt	28	55	3
Aldrig	26	59	3
Bilden av EU
Positivt	21	61	3
Neutral	27	58	3
Negativa	41	47	2
Bild från Europaparlamentet
Positivt	23	59	2
Neutral	26	59	3
Negativa	39	48	3

Praktiska skäl för att inte rösta i val eller folkomröstningar

När de tillfrågades mer i detalj om praktiska skäl för att inte rösta i ett val eller folkomröstning, är de vanligaste svaren som dessa svarande ger att de var på semester eller hemifrån (19 %), att de var sjuka eller hade ett hälsoproblem (16 %, ingen förändring) eller att de var för upptagna eller var tvungna att arbeta (16 %). Andra skäl som nämns av mer än en av tio är inblandade i en familje- eller fritidsaktivitet (12 %) och glömmer att rösta (11 %).

Du var på semester eller hemifrån Du var sjuk eller hade hälsoproblem på den tiden. Du var för upptagen/var tvungen att jobba på den tiden Du var involverad i en familje- eller fritidsaktivitet Du glömde rösta Det tar för lång tid att gå och rösta/hade inte tid Du kunde inte komma till vallokalen på grund av ett oväntat problem (till exempel transportproblem, ett platt däck eller dåligt väder) Du är inte autonom och kunde inte hitta någon som kan hjälpa dig att gå till vallokalen. Du visste inte att det var val Du hade problem med registrering eller röstkort Vet inte Mars 2023 Okt/nov 2022 Fråga 21 Vilket av följande skäl har någonsin hindrat dig från att rösta i ett val eller en folkomröstning på lokal, nationell eller europeisk nivå? (FLERA SVAR ÄR MÖJLIGA) (% – EU-27)

I åtta länder är det vanligaste (eller gemensamt oftast) de svarandes praktiska skäl för att inte rösta i ett val eller folkomröstning att de var sjuka eller hade ett hälsoproblem. I sju länder är den vanligaste (eller gemensamma vanligaste) orsaken att vara på semester eller hemifrån, och att vara för upptagen eller ha varit tvungen att arbeta vid den tiden är den främsta orsaken i ytterligare sex länder. I Finland säger de flesta att de glömt att rösta, medan de flesta i Sverige inte visste att det var val. Att vara involverad i en familje- eller fritidsaktivitet är det bästa svaret i Ungern, tillsammans med att vara för upptagen eller inte ha tid och vara sjuk eller ha hälsoproblem.

Du var för upptagen/var tvungen att jobba på den tiden Du glömde rösta Du var på semester eller hemifrån Du var sjuk eller hade hälsoproblem på den tiden. Du visste inte att det var val Du var involverad i en familje- eller fritidsaktivitet Fråga 21 Vilket av följande skäl har någonsin hindrat dig från att rösta i ett val eller en folkomröstning på lokal, nationell eller europeisk nivå? (Flera ANSWERS POSSIBLE) (% – Det mest nämnda svaret per land)

De svarande uppger med största sannolikhet att de inte har röstat i ett val eller folkomröstning under de senaste fem åren eftersom de varit på semester eller hemifrån i Tjeckien (30 %), Österrike (28 %) och Slovenien (26 %). Den lägsta andelen svarande som nämner detta praktiska skäl finns i Malta (5 %), Spanien (9 %) och Sverige (12 %).

Att vara sjuk eller ha haft hälsoproblem vid valtillfället nämns oftast i Österrike, Tjeckien (båda 28 %) och Grekland (27 %). Däremot har 7 % i Frankrike och Malta och 8 % i Nederländerna angett detta skäl.

Nederländerna (37 %) är överlägset det land med den högsta andelen som säger att de var för upptagna eller tvungna att arbeta, följt av Lettland och Litauen (båda 24 %). Det är minst troligt att de svarande nämner detta i Malta, Portugal (båda 6 %) och Italien (11 %).

Minst en av fem i Österrike (21 %), Bulgarien och Ungern (båda 20 %) nämner att de deltar i en familje- eller fritidsverksamhet som en anledning att inte rösta. Detta kan jämföras med mindre än en av tjugo som citerar detta som en anledning i Nederländerna (2 %), Grekland och Malta (båda 4 %).

Att glömma att rösta är vanligast i Finland (30 %), Nederländerna (20 %), Luxemburg och Sverige (båda 18 %), medan det är minst i Grekland (mindre än 1 %), Malta (1 %), Bulgarien och Slovakien (båda 3 %).

Du var på semester eller hemifrån Du var sjuk eller hade hälsoproblem på den tiden. Du var för upptagen/var tvungen att jobba på den tiden Övrigt (SPONTANEOUS) Du var involverad i en familje- eller fritidsaktivitet Du glömde rösta Det tar för lång tid att gå och rösta/hade inte tid Ingen/du har alltid röstat (SPONTANEOUS) Du visste inte att det var val Du kunde inte komma till vallokalen på grund av ett oväntat problem (till exempel transportproblem, ett platt däck eller dåligt väder) Du hade problem med registrering eller röstkort Du är inte autonom och kunde inte hitta någon som kan hjälpa dig att gå till vallokalen. Vet inte QA21 Vilket av följande skäl har någonsin hindrat dig från att rösta i ett val eller en folkomröstning på lokal, nationell eller europeisk nivå? (FLERA SVAR ÄR MÖJLIGA) (%) Intressanta skillnader kan noteras vid analys av resultaten enligt de sociodemografiska kategorierna av respondenter. Kvinnor är mer benägna än män att nämna att de var sjuka eller hade ett hälsoproblem som en anledning till att de inte röstade (18 % jämfört med 14 %). Äldre svarande är också mer benägna att nämna detta som en anledning (24 % av dem som är 55 år eller äldre jämfört med 9–14 % av dem i åldern 15–54 år). Svarande i åldrarna 15–39 är mer benägna än sina äldre motparter att säga att de glömde att rösta (14 % jämfört med 7–11 %), medan de i centralåldern är mer benägna att nämna att de var för upptagna eller var tvungna att arbeta vid den tiden (19–21 % av dem i åldern 25–54 år, jämfört med 15 % av dem i åldern 15–24 år och 11 % av dem som är 55 år eller äldre).

Det finns också skillnader i utbildningsnivå, där de svarande som avslutat en heltidsutbildning i åldern 16 år eller äldre är mer benägna än de som lämnade tidigare för att nämna att de var på semester eller hemifrån (19–24 % jämfört med 12 %) eller att de var för upptagna eller var tvungna att arbeta (17–18 % jämfört med 10 %). Omvänt är det mest troligt att de svarande som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre säger att de var sjuka eller hade ett hälsoproblem (26 % jämfört med 13–16 %).

De som har mindre ekonomiska svårigheter är mer benägna att säga att de var på semester eller hemifrån (19–21 % av dem som har svårt att betala sina räkningar från tid till annan eller mindre ofta jämfört med 13 % av dem som har svårigheter för det mesta), medan det omvända gäller för de proportioner som nämner att de är sjuka eller har ett hälsoproblem (15–16 % jämfört med 20 %).

Fråga 21 Vilket av följande skäl har någonsin hindrat dig från att rösta i ett val eller en folkomröstning på lokal, nationell eller europeisk nivå? (FLERA SVAR ÄR MÖJLIGA) (% – EU)

Du var sjuk eller hade hälsoproblem på den tiden.	Du var på semester eller hemifrån	Du var för upptagen/var tvungen att jobba på den tiden	Det tar för lång tid att gå och rösta/hade inte tid	Du var involverad i en familje- eller fritidsaktivitet	Du visste inte att det var val	Du kunde inte komma till vallokalen på grund av ett oväntat problem (till exempel transportproblem, ett platt däck eller dåligt väder)	Du är inte autonom och kunde inte hitta någon som kan hjälpa dig att gå till vallokalen.	Du glömde rösta	Du hade problem med registrering eller röstkort
EU-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Kön
Man	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Kvinnan	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Ålder
15–24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25–39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40–54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Utbildning (slut av)
—15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16–19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Studerar fortfarande	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Chefer	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Andra vita krage	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Manuella arbetstagare	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Huspersoner	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Arbetslös	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
Pensionerad	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Studenter	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
Då och då	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Nästan aldrig/aldrig	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Bild från Europaparlamentet
Positiv	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Neutral	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Negativa	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. MEDBORGARNAS UPPFATTNING OM EU OCH EUROPAPARLAMENTET

Det sista kapitlet i rapporten innehåller en bedömning av medborgarnas åsikter från EU och Europaparlamentet. Det börjar med att diskutera européernas uppfattningar om att deras röst räknas, deras engagemang i politiska/europeiska frågor och deras attityder till EU, innan man går in i en analys av Europaparlamentets uppfattningar.

Känslan av att européernas röst räknas i EU är något ljummet, men majoriteten av medborgarna diskuterar europeiska politiska frågor och följer EU:s politik. Dessutom är positiva attityder utbredda och optimismen när det gäller EU:s framtid ökar igen, och medlemskapet i EU värderas och anses vara viktigt.

4.1. EU:s uppfattning

Känslan av att ens röst räknas i EU och i deras land

Européernas känsla av i vilken utsträckning deras röst räknas i deras land och i EU samt deras lands röst räknas i EU förblir oförändrad, utan någon märkbar skillnad mellan oktober och november 2022.

Åsikterna är delade om huruvida en röst räknas i EU, där 47 % (ingen förändring sedan oktober-november 2022) håller med om att deras röst räknas och 48 % (-1 procentenheter) håller med om detta uttalande.

Andelen som känner att deras röst räknas i EU hade minskat med sex procentenheter mellan april-maj och oktober-november 2022, efter en positiv utveckling mellan november-december 2021 och april-maj 2022, och ligger tillbaka på nivåer under perioden 2017–2019.

Däremot delas känslan av att deras röst räknas i deras land av en majoritet av de svarande (59 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022), medan mindre än fyra av tio (38 %, + 1 procentenheter) inte håller med om deras rösträkning.

Dessa proportioner har varit stabila i den aktuella undersökningen, efter en stor positiv utveckling mellan oktober 2019 och april-maj 2022, och en mindre snabb nedgång mellan april-maj och oktober-november 2022.

Slutligen anser nära två tredjedelar (63 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) att deras lands röst räknas i EU, medan 32 % (ingen förändring) anser att så inte är fallet.

Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 (Vårt land) rösträkningar i EU Min röst räknas in (vårt land) Min röst räknas i EU Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” Vet inte Mars 2023 – okt/nov 2022 D72 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om vart och ett av följande påståenden? (EU27) (%)

I 13 länder är en majoritet av de svarande överens om att deras röst räknas i EU, och mer än sju av tio i Sverige (78 %), Danmark (75 %) och Nederländerna (71 %) anser att så är fallet. Omvänt anser en fjärdedel eller mindre i Estland (16 %), Grekland (24 %) och Cypern (25 %) att deras röst hörs på EU-nivå.

Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” D72.1 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om följande påståenden? Min röst räknas i EU (% – EU-27)

Jämfört med oktober-november 2022 har nivån på överenskommelsen med detta uttalande stigit i fem länder och har minskat i sju. Portugal (53 %, + 7 procentenheter) och Finland (59 %, + 6 procentenheter) är de länder där ökningen har varit störst, medan Malta (50 %, -21 procentenheter) står för en särskilt stor minskning av denna andel, följt av Slovenien (41 %, -7 procentenheter), Ungern och Rumänien (båda 38 %, -5 procentenheter).

I 18 länder anser de flesta att medborgarnas röst räknas i deras land, och respondenterna i Sverige (95 %), Danmark (92 %) och Finland (88 %) är särskilt benägna att hålla denna åsikt. Däremot är det minst troligt att de svarande i Grekland (29 %), Cypern (33 %) och Litauen (38 %) känner att deras röst räknas.

Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” D72.2 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om följande påståenden? Min röst räknas i (vårt land) (% – EU-27)

Sedan oktober-november 2022 har graden av enighet om att deras röst räknas i deras land ökat bland de svarande i sex länder, främst i Litauen (38 %, + 9 procentenheter), Estland (43 %, + 7 procentenheter) och Luxemburg (73 %, + 6 procentenheter). Avtalsnivån har minskat i sju länder. Återigen har Malta (54 %, -27 procentenheter) sett en mycket stor minskning av denna andel, medan minskningar med sju procentenheter noteras i Frankrike (54 %) och Slovenien (62 %).

En majoritet i 22 medlemsstater anser att deras lands röst räknas i EU, och respondenterna i Sverige (89 %) och Danmark (87 %) är återigen mest benägna att hålla med om detta uttalande, följt av dem i Nederländerna (84 %). Även i detta fall är Grekland (32 %) och Cypern (36 %) de länder med lägst andel som håller med, tillsammans med Tjeckien (44 %).

Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” D72.3 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om vart och ett av följande påståenden? (Vårt land) rösträkningar i EU (% – EU-27)

Jämfört med oktober-november 2022 ökar graden av enighet om att deras lands röst räknas i EU i sex länder, ledda av Irland (75 %, + 8 procentenheter), Portugal (81 %, + 7 procentenheter) och Litauen (64 %, + 7 procentenheter). Minskningar noteras i fem länder, särskilt i Malta (70 %, -12 procentenheter), Tjeckien (44 %, -7 procentenheter) och Slovenien (50 %, -7 procentenheter).

Observera resultaten enligt respondenternas sociodemografiska profil kan det noteras att de yngsta respondenterna är minst benägna att känna att deras röst räknas i deras land (54 % jämfört med 57–60 % av dem som är 25 år eller äldre). Dessutom kan skillnader hittas i graden av överenskommelse med de tre påståendena beroende på utbildningsnivå och socioekonomiska förhållanden.

Ju längre respondenterna stannade i heltidsutbildning, desto mer sannolikt är det att de håller med om varje uttalande. Till exempel anser 55 % av dem som avslutat en utbildning som är 20 år eller äldre att deras röst räknas i EU, jämfört med 36 % av dem som lämnade 15 år eller yngre.

Chefer är mest benägna att hålla med om varje uttalande, medan huspersoner och arbetslösa är minst benägna att göra det. Till exempel anser 72 % av cheferna att deras röst räknas i deras land, jämfört med 40 % som håller med bland de arbetslösa. Svarande som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar är mer benägna att hålla med om att deras röst räknas i EU (52 % jämfört med 27–39 % av dem som har svårigheter oftare) och i sitt land (66 % jämfört med 37–48 %) och att deras lands röst räknas i EU (71 % jämfört med 46–53 %).

Svarande som bor i stora städer är mer benägna att känna sin röst räknas i EU (50 % jämfört med 45 % av dem som bor i mindre städer eller landsbygdsbyar) och i sitt land (63 % jämfört med 56–58 %) och att deras lands röst räknas i EU (67 % jämfört med 62–63 %).

De som följer EU-politiken är mer benägna att hålla med om varje uttalande. Till exempel anser 72 % av dem som följer EU-politiken att deras lands röst räknas i EU, jämfört med 53 % av dem som inte följer.

D72.1 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om följande påståenden? Min röst räknas i EU (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”Disagree”
EU-27	47	48
Kön
Man	47	49
Kvinnan	46	48
Ålder
15–24	47	45
25–39	47	49
40–54	46	50
55+	46	49
Utbildning (slut av)
—15	36	57
16–19	43	53
20+	55	41
Studerar fortfarande	50	41
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	50	47
Chefer	62	35
Andra vita krage	49	47
Manuella arbetstagare	40	56
Huspersoner	33	60
Arbetslös	30	64
Pensionerad	46	48
Studenter	50	41
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	27	67
Då och då	39	57
Nästan aldrig/aldrig	52	43
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	45	49
Liten/medelstor stad	45	50
Storstad	50	45
Följ e-ropeansk politik
Följ	58	39
Följer inte	32	60

D72.2 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om följande påståenden? Min röst räknas i (vårt land) (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”Disagree”
EU-27	59	38
Kön
Man	59	38
Kvinnan	58	38
Ålder
15–24	54	38
25–39	59	39
40–54	57	40
55+	60	37
Utbildning (slut av)
—15	49	47
16–19	55	42
20+	68	30
Studerar fortfarande	58	34
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	61	38
Chefer	72	26
Andra vita krage	61	37
Manuella arbetstagare	53	44
Huspersoner	43	52
Arbetslös	40	56
Pensionerad	61	36
Studenter	58	34
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	37	59
Då och då	48	49
Nästan aldrig/aldrig	66	31
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	58	38
Liten/medelstor stad	56	41
Storstad	63	34
Följ EU-politiken
Följ	69	29
Följer inte	46	49

D72.3 I vilken utsträckning håller du med eller håller med om följande påståenden? (Vårt land) rösträkningar i EU (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”Disagree”
EU-27	63	32
Kön
Man	63	33
Kvinnan	63	32
Ålder
15–24	64	28
25–39	65	31
40–54	63	34
55+	63	32
Utbildning (slut av)
—15	53	38
16–19	60	36
20+	71	26
Studerar fortfarande	67	24
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	65	32
Chefer	77	21
Andra vita krage	62	35
Manuella arbetstagare	60	36
Huspersoner	48	44
Arbetslös	53	40
Pensionerad	64	30
Studenter	67	24
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	46	48
Då och då	53	42
Nästan aldrig/aldrig	71	25
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	63	31
Liten/medelstor stad	62	34
Storstad	67	29
Följ EU-politiken
Följ	72	26
Följer inte	53	39

Diskussion om nationella, europeiska och lokala politiska frågor

Stora majoriteter av medborgarna diskuterar nationell, europeisk och lokal politik med vänner eller släktingar åtminstone ibland.

En absolut majoritet (55 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022) diskuterar nationella politiska frågor ibland och en fjärdedel (ingen förändring) gör det ofta, medan en av fem (-1 procentenheter) aldrig deltar i sådana diskussioner. Dessa siffror har varit stabila sedan oktober-november 2022.

I jämförelse diskuteras europeiska politiska frågor av färre svarande, om än fortfarande av majoriteten. Mer än hälften (53 %, + 1 procentenheter) diskuterar europeisk politik med vänner eller släktingar ibland och 14 % (-1 procentenheter) håller sådana diskussioner ofta, medan omkring en tredjedel (32 %, -1 procentenheter) aldrig gör det.

Slutligen diskuterar mer än hälften (53 %, -1 procentenheter) ibland lokala politiska frågor och ungefär en fjärdedel (23 %, + 2 procentenheter) gör så ofta, medan omkring en fjärdedel (24 %, -1 procentenheter) aldrig deltar i dessa diskussioner.

Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 Mars 2023 Okt/nov 2022 Nationella politiska frågor Europeiska politiska frågor Lokala politiska frågor Mars 2023 – okt/nov 2022 Frekvent Emellanåt Aldrig Vet inte D71 När du träffas med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? (EU27) (%)

I 25 länder diskuterar majoritetspolitiken ibland nationell politik med vänner eller släktingar, med de högsta andelarna i Ungern (69 %), Polen och Slovenien (båda 67 %).

Nederländerna (47 %) och Grekland (46 %) är de enda länder där en majoritet ofta för sådana diskussioner. Mer än fyra av tio diskuterar ofta nationell politik även i Sverige (43 %). Omvänt säger 11 % i Slovenien, 14 % i Portugal och 15 % i Belgien att de ofta diskuterar nationella politiska frågor.

Frekvent Emellanåt Aldrig Vet inte D71.1 När du umgås med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Nationella politiska frågor (%)

Precis som i fallet med nationell politik diskuterar majoriteterna i 25 länder europeiska politiska frågor med vänner eller släktingar ibland, framför allt i Ungern (68 %), Tyskland (63 %) och Slovakien (63 %).

Mer än en av fem i Grekland (25 %), Danmark (22 %) och Cypern (21 %) diskuterar ofta EU-politik. Detta kan jämföras med 5 % i Slovenien och 7 % i Frankrike och Malta som säger att de ofta har sådana diskussioner.

Frankrike (54 %) och Spanien (53 %) är de enda länder där en majoritet aldrig diskuterar europeiska politiska frågor.

Frekvent Emellanåt Aldrig Vet inte D72.2 När du umgås med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Europeiska politiska frågor (%)

Majoriteter i alla länder säger att de diskuterar lokala politiska frågor ibland. Den högsta andelen som ibland deltar i sådana diskussioner finns återigen i Ungern (68 %), följt av Slovenien (66 %) och Slovakien (65 %).

Svarande i Grekland (37 %), Tyskland (33 %) och Sverige (32 %) är de som oftast diskuterar lokalpolitik med vänner eller släktingar, medan de i Ungern (12 %), Slovenien (13 %) och Polen (14 %) är minst benägna att göra det.

Frekvent Emellanåt Aldrig Vet inte D73.3 När du umgås med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Lokala politiska frågor (%)

Den sociodemografiska analysen belyser att andelen som ofta diskuterar nationella, europeiska eller lokala politiska frågor är högre bland äldre och mer välutbildade svarande. Till exempel diskuterar mellan 22 % och 25 % av dem som är 25 år eller äldre ofta lokala politiska frågor, jämfört med 13 % av 15–24-åringarna. 34 % av dem som avslutat en utbildning på heltid i åldern minst 20 år diskuterar ofta nationell politik, jämfört med 14 % av dem som lämnade utbildningen i åldern 15 år eller yngre.

Chefer är mest benägna att ofta diskutera politiska frågor på varje nivå, medan huspersoner är minst benägna att göra det. Till exempel diskuterar 23 % av cheferna ofta EU-politik, jämfört med 6 % av hushållen.

Svarande som bor i stora städer är mer benägna än de som bor i mindre städer eller landsbygdsbyar att ofta diskutera nationella frågor (30 % jämfört med 22–24 %) och europeiska (17 % jämfört med 12–13 %) politiska frågor.

D71.1 När du umgås med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Nationella politiska frågor (% – EU)

Frekvent	Emellanåt	Aldrig
EU-27	25	55	20
Kön
Man	29	54	17
Kvinnan	22	55	23
Ålder
15–24	20	48	31
25–39	25	56	18
40–54	27	56	17
55+	26	54	20
Utbildning (slut av)
—15	14	51	35
16–19	23	58	19
20+	34	53	13
Studerar fortfarande	21	50	28
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	37	53	10
Chefer	41	51	8
Andra vita krage	26	60	13
Manuella arbetstagare	19	59	22
Huspersoner	12	52	36
Arbetslös	16	50	33
Pensionerad	25	53	22
Studenter	21	50	28
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	22	55	23
Liten/medelstor stad	24	54	21
Storstad	30	55	15

D71.2 När du träffas med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? EU:s politiska frågor (% – EU-27)

Frekvent	Emellanåt	Aldrig
EU-27	14	53	32
Kön
Man	16	55	28
Kvinnan	12	52	35
Ålder
15–24	11	45	43
25–39	15	55	29
40–54	15	56	28
55+	14	53	32
Utbildning (slut av)
—15	7	43	49
16–19	13	56	31
20+	19	57	23
Studerar fortfarande	12	47	40
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	21	58	21
Chefer	23	59	17
Andra vita krage	13	62	24
Manuella arbetstagare	12	53	34
Huspersoner	6	47	46
Arbetslös	9	40	50
Pensionerad	13	53	34
Studenter	12	47	40
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	12	51	36
Liten/medelstor stad	13	54	32
Storstad	17	56	26

D71.3 När du umgås med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Lokala politiska frågor (% – EU-27)

Frekvent	Emellanåt	Aldrig
EU-27	23	53	24
Kön
Man	26	53	21
Kvinnan	20	54	26
Ålder
15–24	13	48	38
25–39	22	54	24
40–54	24	56	20
55+	25	53	22
Utbildning (slut av)
—15	16	48	36
16–19	23	55	22
20+	28	55	17
Studerar fortfarande	14	48	37
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	31	56	13
Chefer	34	54	11
Andra vita krage	22	58	19
Manuella arbetstagare	20	54	26
Huspersoner	11	50	39
Arbetslös	14	48	37
Pensionerad	25	52	23
Studenter	14	48	37
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	22	53	25
Liten/medelstor stad	22	53	25
Storstad	24	55	20

Engagemang för EU:s politik

En absolut majoritet (56 %, ingen förändring sedan oktober-november 2022) säger att de följer vad som händer i EU:s politik, med 15 % (-1 procentenheter) efter större delen av tiden och 41 % (+ 1 procentenheter) som följer då och då. Mer än fyra av tio (44 %, ingen förändring) följer däremot inte EU-politiken: 27 % (ingen förändring) säger att de sällan följer och 17 % (ingen förändring) säger att de aldrig följer.

Aldrig eller nästan aldrig 17 Sällan 27 Större delen av tiden 15 Från tid till annan 41 QA3 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik? (EU27) (%)

Efter en minskning med tio procentenheter mellan april-maj och oktober-november 2022 har andelen som följer EU:s politik förblivit stabil i den aktuella undersökningen.

I 18 länder säger majoriteten av de tillfrågade att de följer vad som händer i EU:s politik. De största andelarna ses i Finland (73 %), Tyskland (72 %) och Luxemburg (69 %). I ytterligare åtta länder följer en minoritet EU-politik, och respondenterna i Slovakien (41 %), Frankrike och Slovenien (båda 42 %) är minst benägna att göra det. Lika stor andel ”följ” och ”följ inte” EU-politiken i Rumänien (båda 50 %).

Minst en fjärdedel av de svarande följer EU-politiken för det mesta i Tyskland (27 %), Cypern och Finland (båda 25 %). Detta står i kontrast till 6 % som gör det i Kroatien, Litauen, Malta och Slovakien.

Karta legend QA3 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU-politiken (Totalt ’Follow’ – %) Engagemanget för EU:s politik har minskat i 11 länder sedan oktober-november 2022. Den största minskningen av andelen som följer EU:s politik kan observeras i Malta (48 %, -12 procentenheter), Grekland (52 %, -9 procentenheter) och Österrike (55 %, -8 procentenheter). Ökningar med minst fem procentenheter förekommer i Finland (73 %, + 9 procentenheter), Danmark (66 %, + 6 procentenheter), Belgien (61 %, + 5 procentenheter) och Portugal (52 %, + 5 procentenheter).

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 QA3 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik (% – Totalt ’Follow’)

Fokus på resultaten bland de yngsta respondenterna visar att 15–24-åringar är mindre benägna än genomsnittet att följa EU-politiken. I synnerhet uppger omkring fyra av tio (41 %) att de följer EU-politiken – ett gap på 15 procent jämfört med den andel som följer EU-politiken bland befolkningen i allmänhet (56 %). Mindre än en av tio (8 %) följer EU-politiken för det mesta (jämfört med 15 % av befolkningen i allmänhet) och 33 % då och då (jämfört med 41 %). Omkring sex av tio (59 %) följer inte vad som händer i EU:s politik (jämfört med 44 %), och de yngsta européerna är mycket mer benägna än genomsnittet att säga att de aldrig följer (28 % jämfört med 17 %).

Större delen av tiden Då och då Sällan Aldrig eller nästan aldrig Vet inte EU-27 15–24 år QA3 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik (% – EU-27)

En djupare titt på resultaten över sociodemografiska kategorier visar att män är mer benägna än kvinnor att säga att de följer vad som händer i EU:s politik (61 % jämfört med 51 %). Dessutom var de längre respondenterna kvar i heltidsutbildning, desto mer sannolikt är det att de säger att de följer EU-politiken (67 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre jämfört med 44 % av dem som slutade 15 år eller yngre).

Chefer (73 %) är mest benägna att följa EU-politiken, särskilt i jämförelse med hushållen (42 %) och arbetslösa (43 %). Den ekonomiska situationen för de svarande spelar också en roll, där 60 % av dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar efter EU-politiken, jämfört med 44 % av dem som har svårigheter för det mesta.

De som bor i stora städer är mer benägna än de som bor i landsbygdsbyar eller mindre byar att säga att de följer EU-politiken (60 % jämfört med 52–55 %). De som har en positiv bild av EU är mer benägna att följa EU-politiken än de som har en negativ bild (69 % jämfört med 47 %), och detsamma gäller för bilden av Europaparlamentet (75 % jämfört med 46 %).

Engagemanget i EU:s politik hänger också samman med känslan av att en röst räknas i EU och till graden av tillfredsställelse med EU:s demokrati. I synnerhet räknas de som håller med om sin röst i EU (69 % jämfört med 45 % av dem som inte håller med) och de som är nöjda med demokratin i EU (64 % jämfört med 49 % som inte är nöjda) är mer benägna att följa EU:s politik.

Slutligen är de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet mer benägna än de som inte röstade för att följa EU:s politik (68 % jämfört med 38 %).

QA3 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik (% – EU-27)

Totalt ”följ”	Totalt ”följer inte”
EU-27	56	44
Kön
Man	61	39
Kvinnan	51	49
Ålder
15–24	41	59
25–39	54	46
40–54	59	41
55+	59	41
Utbildning (slut av)
—15	44	56
16–19	54	46
20+	67	33
Studerar fortfarande	45	55
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	62	38
Chefer	73	27
Andra vita krage	59	41
Manuella arbetstagare	50	50
Huspersoner	42	58
Arbetslös	43	57
Pensionerad	59	41
Studenter	45	55
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	44	56
Då och då	51	49
Nästan aldrig/aldrig	60	40
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	52	48
Liten/medelstor stad	55	45
Storstad	60	40
Bilden av EU
Postitiv	69	31
Neutral	45	55
Negativa	47	53
Min röst räknas i EU
Instämmer	69	31
Håller inte med	45	55
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	64	36
Inte nöjd	49	51
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	68	32
Nej	38	63
Bild från Europaparlamentet
Positiv	75	25
Neutral	45	55
Negativa	46	54

Bilden av EU

Bilden av EU bland medborgarna är positiv, även om klyftan mellan positiva och negativa åsikter fortsätter att minska. En majoritet (45 %) säger att EU ger dem en positiv bild, medan 38 % har en neutral bild och 17 % har en negativ bild.

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativ” Vet inte D78 I allmänhet ger EU dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU-27)

Andelen svarande som har en positiv bild av EU har varit relativt stabil sedan oktober-november 2022 (-2 procentenheter), medan nivån på dem som har en negativ uppfattning har ökat något (+ 3 procentenheter). Efter den negativa utveckling som observerades mellan april-maj och oktober-november 2022 minskade klyftan mellan positiva och negativa åsikter ytterligare och ligger nu på 28 procentenheter (-5 procentenheter). Den bredare bilden är dock fortfarande relativt gynnsam när man observerar dessa siffror på lång sikt, med positiva åsikter kvar i majoriteten.

I alla länder har positiva åsikter företräde framför negativa åsikter. De flesta svarande har en positiv bild av EU i 20 länder, medan neutrala åsikter råder i sex länder. I Tjeckien är åsikterna delade (35 % ”positiv” jämfört med 35 % ”neutral”).

De svarande har med största sannolikhet en positiv bild av EU i Irland (72 %), Portugal (70 %), Luxemburg och Sverige (båda 64 %). I den motsatta änden av skalan har 31 % i Grekland och Slovakien och 35 % i Österrike, Tjeckien och Frankrike en positiv bild.

Minst en fjärdedel har en negativ bild av EU i fem länder: Tjeckien (29 %), Grekland, Slovakien (båda 28 %), Österrike (26 %) och Frankrike (25 %).

Totalt ”Positivt Neutral Totalt ”Negativ” Vet inte D78 I allmänhet ger EU dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (%) Jämfört med oktober-november 2022 har EU:s positiva åsikter ökat i Cypern (48 %, + 6 procentenheter), Portugal (70 %, + 5 procentenheter), Finland (57 %, + 5 procentenheter), Italien (46 %, + 4 procentenheter) och Kroatien (49 %, + 3 procentenheter). Omvänt har dessa minskat i tio länder, särskilt i Malta (51 %, -13 procentenheter), Frankrike (35 %, -8 procentenheter) och Lettland (43 %, -7 procentenheter). Andelen som har en positiv bild av EU har förblivit stabil i de återstående 12 länderna.

Ålder verkar spela en roll när det gäller den bild som respondenterna har av EU, och ungdomar är mer benägna än genomsnittet att ha en positiv bild av EU. Hälften av 15–24-åringarna (50 %) uppger att de har en positiv bild av EU, jämfört med ett EU-genomsnitt på 45 %. Dessutom säger bara 7 % av ungdomarna att de har en ”rättvist negativ” bild av EU, vilket är 13 % på EU-nivå.

EU-27 15–24 år Mycket positivt Ganska positivt Neutral Ganska negativ Mycket negativ Vet inte D78 I allmänhet ger EU dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU-27)

Variationer kan också observeras beroende på utbildningsnivå och respondenternas socioekonomiska status. De som har avslutat en utbildning på heltid som är 20 år eller äldre är mer benägna att ha en positiv syn på EU än de som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre (53 % jämfört med 33 %). Chefer (58 %) är överlägset mest benägna att ha en positiv uppfattning, särskilt jämfört med arbetslösa (34 %) och hushåll (35 %). Dessutom är det mer sannolikt att de svarande som har minst ekonomiska svårigheter har en positiv bild av EU (52 % av dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar jämfört med 28 % av dem som har svårigheter för det mesta).

Positiva vyer är också mer utbredda bland dem som bor i stora städer, jämfört med dem som bor i landsbygdsbyar eller mindre städer (50 % jämfört med 42–44 %).

D78 I allmänhet ger EU dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU-27)

Totalt ”positivt”	Neutral	Totalt ”Negativ”	Vet inte
EU-27	45	38	17	0
Kön
Man	46	35	19	0
Kvinnan	43	41	15	1
Ålder
15–24	50	40	9	1
25–39	46	39	15	0
40–54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Utbildning (slut av)
—15	33	45	20	2
16–19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Studerar fortfarande	54	37	8	1
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	49	34	17	0
Chefer	58	29	13	0
Andra vita krage	48	37	15	0
Manuella arbetstagare	37	43	19	1
Huspersoner	35	43	21	1
Arbetslös	34	45	20	1
Pensionerad	43	37	19	1
Studenter	54	37	8	1
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	28	43	28	1
Då och då	36	43	20	1
Nästan aldrig/aldrig	52	34	14	0
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	88	10	2	0
Liten/medelstor stad	26	68	6	0
Storstad	8	23	68	1

Är medlemskapet i EU en bra sak?

En klar majoritet (61 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) anser att landets medlemskap i EU är bra, medan endast omkring en av tio (11 %, + 1 procentenheter) anser att detta är en dålig sak. Något mer än en fjärdedel (27 %, ingen förändring) tycker att detta varken är bra eller dåligt.

Dessa siffror är stabila jämfört med oktober-november 2022, och andelen svarande som ser medlemskap i EU som en bra sak har konsekvent legat över 60 % sedan slutet av 2020.

En bra sak En dålig sak Varken något bra eller något dåligt Vet inte QA8 Allmänt, tror du att (vårt land) medlemskap i EU är...? (% – EU-27) Majoriteterna i 25 länder anser att deras lands medlemskap i EU är bra, och mer än åtta av tio delar denna uppfattning i Irland (85 %), Luxemburg (83 %) och Litauen (81 %). Slovakien (39 %), Grekland (40 %) och Rumänien (43 %) är de länder där detta yttrande är minst utbrett. Slovakien och Grekland är också de enda länder där majoriteten anser att EU-medlemskap varken är bra eller dåligt (45 % respektive 42 %).

Mer än en femtedel anser att landets medlemskap i EU är dåligt i Österrike och Rumänien (båda 22 %).

En bra sak En dålig sak Varken något bra eller något dåligt Vet inte QA8 Allmänt, tror du att (vårt land) medlemskap i EU är...? (%)

Positiva åsikter om EU-medlemskapet är mer utbredda i norra och västra länder än i de östliga länderna, medan resultaten är blandade när det gäller länderna i söder.

Estland (69 %, + 3 procentenheter) och Slovenien (61 %, + 3 procentenheter) är de enda länder där andelen som anser att EU-medlemskapet är bra har ökat sedan oktober-november 2022, om än bara något. Denna andel av de svarande har i stället minskat i åtta länder, där Malta (65 %, -14 procentenheter) återigen står ut för den största minskningen, följt av Tjeckien (44 %, -7 procentenheter) och Luxemburg (83 %, -7 procentenheter). Denna positiva syn på EU-medlemskapet har varit stabil eller oförändrad i 17 länder.

Karta legend QA8 Allmänt, tror du att (vårt land) medlemskap i EU är...? En bra sak (%) Positiva åsikter om EU-medlemskapet är vanligare bland yngre svarande, personer med högre utbildningsnivå och personer med bättre socioekonomisk status.

Svarande i åldrarna 15–24 år är mer benägna än personer i åldern 55 år eller äldre att deras lands EU-medlemskap är bra (68 % jämfört med 58 %). På samma sätt är det mer sannolikt att de som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre än de som lämnade 15 år eller yngre har en positiv syn (72 % jämfört med 49 %).

Chefer (74 %) är överlägset mest benägna att tro att EU-medlemskap är bra, medan hushåll (48 %) är minst benägna att inta denna uppfattning. Svarande som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar är mer benägna än de som oftare har svårigheter att säga att EU-medlemskap är bra (69 % jämfört med 41–49 %).

De som bor i stora städer är mer benägna att tro att deras lands medlemskap i EU är bra (65 % jämfört med 58–60 % av dem som bor i landsbygdsbyar eller små/medelstora städer).

Stödet för EU-medlemskap är också nära kopplat till den bild som respondenterna har av EU, där 91 % av dem som har en positiv bild har en positiv uppfattning om EU-medlemskapet, jämfört med 16 % av dem som har en negativ bild. Dessutom är det mer sannolikt att de svarande som ofta talar om EU-politik (67 % jämfört med 52 % av dem som aldrig gör det) och de som följer EU-politiken (71 % jämfört med 49 % av dem som inte följer) har en positiv syn på EU-medlemskapet.

QA8 I allmänhet ger EU dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU-27)

En bra sak	En dålig sak	Varken något bra eller något dåligt
EU-27	61	11	27
Kön
Man	62	12	25
Kvinnan	59	10	30
Ålder
15–24	68	7	24
25–39	62	11	26
40–54	60	13	27
55+	58	11	30
Utbildning (slut av)
—15	49	12	37
16–19	54	13	32
20+	72	8	20
Studerar fortfarande	72	6	21
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	64	9	27
Chefer	74	9	16
Andra vita krage	65	10	25
Manuella arbetstagare	52	14	33
Huspersoner	48	15	35
Arbetslös	53	12	34
Pensionerad	59	10	30
Studenter	72	6	21
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	41	18	40
Då och då	49	16	34
Nästan aldrig/aldrig	69	8	23
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	60	11	28
Liten/medelstor stad	58	12	29
Storstad	65	9	26
Snacka om europeiska politiska frågor
Frekvent	67	15	18
Emellanåt	64	10	26
Aldrig	52	11	35
Bilden av EU
Positiv	91	2	7
Neutral	45	8	46
Negativa	16	43	40
Följ EU-politiken
Följ	71	9	20
Följer inte	49	13	37

Är medlemskapet i EU viktigt?

Omkring två tredjedelar (67 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022) anser att landets medlemskap i EU är viktigt. En av tio (-1 procentenheter) anser att det inte är viktigt att deras land är en EU-medlemsstat, medan 22 % (ingen förändring) har en neutral åsikt.

Dessa siffror har varit stabila sedan oktober-november 2022.

Vet inte (1) Totalt ”Inte viktigt” (1–4) 10 Totalt ”Neutral” (5–6) 22 Totalt ”Viktig” (7–10) 67 Fråga 9 Hur viktigt är det för er att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (EU27) (%)

I alla medlemsstater anser en majoritet att deras lands medlemskap i EU är viktigt, med andelar på mellan 84 % i Irland, Luxemburg och Litauen, 49 % i Tjeckien, 50 % i Slovakien och 52 % i Bulgarien.

Mer än en femtedel anser att EU-medlemskapet inte är viktigt i tre länder: Tjeckien (26 %), Österrike och Bulgarien (båda 21 %).

Åsikten att det är viktigt att deras land är en EU-medlemsstat är mindre utbredd bland de svarande i sydöstra länder (Bulgarien, Rumänien, Cypern och Grekland) och i vissa östra länder (t.ex. Tjeckien och Slovakien) än i andra länder.

Karta legend Fråga 9 Hur viktigt är det för er att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (% – totalt ’Viktig’ (7–10)) Åsikten att deras lands EU-medlemskap är viktigt har utvecklats bland de svarande i sex medlemsstater sedan oktober-november 2022, framför allt i Estland (71 %, + 9 procentenheter), Slovenien (63 %, + 4 procentenheter) och Kroatien (59 %, + 4 procentenheter). Däremot har andelen som anser att detta är viktigt minskat i fem länder, särskilt i Malta (74 %, -8 procentenheter), Tjeckien (49 %, -7 procentenheter) och Luxemburg (84 %, -5 procentenheter). Andelen svarande har varit stabil eller oförändrad i 16 länder.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 Fråga 9 Hur viktigt är det för er att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (% – totalt ’Viktig’ (7–10)) I linje med resultaten av andra indikatorer för attityder till EU är uppfattningen att deras lands EU-medlemskap är viktigt mer utbredd bland de yngsta, de med högre utbildningsnivå och de som befinner sig i en bättre socioekonomisk situation.

Mer specifikt är det mer sannolikt att de i åldern 15–24 år (70 % jämfört med 65 % av dem som är 55 år eller äldre) och de som har avslutat en utbildning på heltid i åldern 20 år eller äldre (76 % jämfört med 55 % av dem som slutar 15 år eller yngre) anser att detta är viktigt. Detsamma gäller chefer (78 %, jämfört med 53 % av hushållen) och de som aldrig eller sällan har svårt att betala sina räkningar (73 % jämfört med 51–57 % av dem som har svårigheter oftare).

Andelen som anser att deras lands EU-medlemskap är viktigt är också högre bland dem som bor i stora städer (71 % jämfört med 65 % av dem som bor i landsbygdsbyar eller mindre städer).

De som har en positiv bild av EU (92 % jämfört med 28 % av dem som har en negativ bild), de som ofta diskuterar europeiska politiska frågor (76 % jämfört med 55 % som aldrig gör det) och de som följer EU-politiken (76 % jämfört med 54 % av dem som inte följer) är mer benägna att betrakta sitt lands EU-medlemskap som viktigt.

Fråga 9 Hur viktigt är det för er att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (% – EU-27)

Totalt ”Inte viktigt” (1–4)	Totalt ”Neutral” (5–6)	Totalt ”Viktig” (7–10)
EU-27	10	22	67
Kön
Man	13	19	67
Kvinnan	10	23	66
Ålder
15–24	8	20	70
25–39	10	22	67
40–54	13	19	67
55+	11	23	65
Utbildning (slut av)
—15	14	28	55
16–19	13	24	62
20+	9	15	76
Studerar fortfarande	6	18	74
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	12	19	68
Chefer	8	14	78
Andra vita krage	10	19	71
Manuella arbetstagare	13	26	60
Huspersoner	18	27	53
Arbetslös	15	26	57
Pensionerad	11	22	65
Studenter	6	18	74
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	19	28	51
Då och då	14	28	57
Nästan aldrig/aldrig	9	17	73
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	12	22	65
Liten/medelstor stad	12	22	65
Storstad	10	18	71
Snacka om europeiska politiska frågor
Frekvent	10	14	76
Emellanåt	9	20	71
Aldrig	16	27	55
Bilden av EU
Positiv	1	7	65
Neutral	9	35	54
Negativa	44	27	28
Följ EU-politiken
Följ	8	16	76
Följer inte	15	29	54

Optimism om EU:s framtid

Optimismen om EU:s framtid ökar. Nära två tredjedelar (64 %) uppger att de är optimistiska om EU:s framtid, medan 32 % säger att de är pessimistiska.

Andelen optimistiska har ökat med sju procentenheter i den aktuella undersökningen, mer än uppvägt den femprocentiga nedgång som observerats mellan april-maj och oktober-november 2022.

Vet inte 4 Totalt ”Pessimistisk” 32 Totalt ”optimistisk” 64 SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (EU27) (%) I 25 länder är majoriteten optimistiska om EU:s framtid. Minst åtta av tio är optimistiska i Irland (87 %), Danmark (81 %) och Litauen (80 %), medan svarande i Frankrike, Grekland (båda 45 %) och Slovakien (53 %) är minst benägna att vara optimistiska.

Grekland (53 %) och Frankrike (50 %) är också de enda länder där majoriteten är pessimistiska om EU:s framtid.

Totalt ”Optimistisk Totalt ”Pessimistisk” Vet inte SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (%)

Optimismen om EU:s framtid har ökat i 19 länder sedan oktober-november 2022 och med mer än tio procentenheter i tre länder: Portugal (71 %, + 17 procentenheter), Lettland (75 %, + 12 procentenheter) och Cypern (55 %, + 11 procentenheter). Optimismen har varit stabil eller oförändrad i de återstående åtta länderna.

Optimismen om EU:s framtid är störst bland 15–24-åringar (70 % jämfört med 59 % av dem som är 55 år eller äldre) och personer som har avslutat en heltidsutbildning som är 20 år eller äldre (69 % jämfört med 52 % av dem som avslutat sin ålder 15 eller yngre).

Optimismen är vanligast bland chefer (73 %) än bland hushåll och arbetslösa (båda 55 %), och den är högre bland dem som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar (68 % jämfört med 45 % av dem som har svårigheter för det mesta).

De svarande som bor i stora städer är mest benägna att vara optimistiska om EU:s framtid (68 % jämfört med 61 % av dem som bor i landsbygdsbyar eller små/medelstora städer).

Optimismen om EU:s framtid är också nära kopplad till den bild som respondenterna har av EU, där 90 % av dem som har en positiv bild säger att de är optimistiska, jämfört med 13 % av dem som har en negativ bild. Slutligen är det mer sannolikt att de som följer EU:s politik är optimistiska om EU:s framtid (72 % jämfört med 52 % av dem som inte följer).

SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (% – EU-27)

Totalt ”optimistisk”	Totalt ”Pessimistisk”
EU-27	64	32
Kön
Man	63	34
Kvinnan	63	32
Ålder
15–24	70	26
25–39	65	32
40–54	64	33
55+	59	36
Utbildning (slut av)
—15	52	41
16–19	59	37
20+	69	28
Studerar fortfarande	73	23
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	65	32
Chefer	73	26
Andra vita krage	69	29
Manuella arbetstagare	57	39
Huspersoner	55	38
Arbetslös	55	40
Pensionerad	59	36
Studenter	73	23
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	45	51
Då och då	56	40
Nästan aldrig/aldrig	68	28
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	61	34
Liten/medelstor stad	61	35
Storstad	68	29
Bilden av EU
Positiv	90	9
Neutral	54	39
Negativa	13	85
Följ EU-politiken
Följ	72	26
Följer inte	52	41

4.2. Uppfattning om Europaparlamentet och dess roll

Detta avsnitt är mer inriktat på européernas uppfattning om och attityder till Europaparlamentet och dess roll. Kommissionen kommer först att undersöka medborgarnas image av denna EU-institution och därefter gå vidare till deras åsikt om de frågor som den bör ta upp som en prioritering och över huruvida den bör spela en mer eller mindre viktig roll. Sammanfattningsvis frammanar Europaparlamentet neutralt mot positiva yttranden, och européerna anser att dess roll bör vara viktigare. I ett sammanhang som präglas av stigande levnadskostnader och osäkerhet kring framtida levnadsstandard väljs dessutom kampen mot fattigdom och social utestängning av de flesta medborgare som det ämne som denna institution bör ta upp som en prioriterad fråga.

Bild av Europaparlamentet

De svarande är mycket mer benägna att ha en positiv bild än att de har en negativ bild av Europaparlamentet. Mer än en tredjedel (37 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022) har en positiv bild av Europaparlamentet, medan mindre än en av fem (19 %, + 2 procentenheter) har en negativ bild. Majoriteten av de svarande (43 %, -2 procentenheter) har en neutral syn på denna institution.

Dessa siffror har i stort sett varit stabila sedan oktober-november 2022. Med tanke på den långa trenden ligger andelen som har en positiv bild av Europaparlamentet på en relativt hög nivå – och nära den rekordnivå som uppnåddes i april-maj 2022 (39 %).

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativ” Vet inte QA4 I allmänhet har ni en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – EU-27)

I tio länder är de svarande som har en positiv bild av Europaparlamentet i majoritet, medan positiva åsikter väger tyngre än negativa åsikter i 23 länder. Detta gäller särskilt i Irland (64 %), Portugal (58 %) och Danmark (54 %). Frankrike (22 % ”positiv” jämfört med 30 % ”negativ”), Grekland (22 % jämfört med 31 %), Tjeckien (27 % jämfört med 32 %) och Slovakien (28 % jämfört med 32 %) är de enda länder där negativa åsikter har företräde framför positiva åsikter.

En majoritet har en neutral syn på Europaparlamentet i 16 medlemsstater, medan åsikterna är delade i Italien (41 % ”positiva” och 41 % ”neutrala”).

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativ” Vet inte QA4 I allmänhet har ni en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (%)

Europaparlamentets positiva uppfattningar har utvecklats i 14 länder sedan oktober-november 2022, framför allt i Finland (41 %, + 10 procentenheter), Litauen (39 %, + 9 procentenheter) och Estland (35 %, + 8 procentenheter). Andelen svarande som har en positiv syn på denna institution har minskat i fyra länder: Malta (48 %, -14 procentenheter), Grekland (22 %, -5 procentenheter), Tjeckien (27 %, -3 procentenheter) och Österrike (30 %, -3 procentenheter). Denna andel har varit stabil eller oförändrad i de återstående nio länderna.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 QA4 I allmänhet har ni en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – totalt ”Positivt”) Resultaten är konsekventa i alla åldersgrupper, även om de yngsta i åldern 15–24 år är minst benägna att ha en negativ bild av Europaparlamentet (12 % jämfört med 18–21 % av dem som är 25 år eller äldre).

Svarande med högre utbildningsnivå och personer med högre socioekonomisk status är mer benägna att ha en positiv bild av Europaparlamentet. De som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att ha en positiv syn än de som lämnade 15 år eller yngre (43 % jämfört med 27 %). Chefer (47 %, jämfört med 26 % av de arbetslösa) är mest benägna att ha en positiv syn, liksom de som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar (41 % jämfört med 23–30 % av dem som har svårigheter oftare).

Svarande som bor i stora städer är också mer benägna att ha en positiv bild av Europaparlamentet (41 %, jämfört med 34–36 % av dem som bor i landsbygdsbyar eller små/medelstora städer).

Slutligen är Europaparlamentets positiva åsikter mycket mer utbredda bland dem som har en positiv bild av EU i allmänhet (72 % jämfört med 3 % av dem som har en negativ bild), de som ofta talar om europeiska politiska frågor (50 % jämfört med 23 % av dem som aldrig gör det) och följer EU:s politik (50 % jämfört med 21 % av dem som inte följer) och de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (45 % jämfört med 24 % av dem som inte röstade).

QA4 I allmänhet har ni en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – EU-27)

Totalt ”positivt”	Totalt ”Negativt
EU-27	37	19
Kön
Man	38	22
Kvinnan	35	17
Ålder
15–24	37	12
25–39	37	18
40–54	37	21
55+	36	21
Utbildning (slut av)
—15	27	22
16–19	34	22
20+	43	17
Studerar fortfarande	39	11
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	42	20
Chefer	47	17
Andra vita krage	42	17
Manuella arbetstagare	30	21
Huspersoner	29	23
Arbetslös	26	26
Pensionerad	36	21
Studenter	39	11
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	23	31
Då och då	30	23
Nästan aldrig/aldrig	41	17
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	34	20
Liten/medelstor stad	36	20
Storstad	41	17
Snacka om europeiska politiska frågor
Frekvent	50	18
Emellanåt	42	17
Aldrig	23	23
Bilden av EU
Postitiv	72	3
Neutral	10	11
Negativa	3	79
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	45	17
Nej	24	24
Följ EU-politiken
Följ	50	16
Följer inte	21	23

Europaparlamentets prioriteringar

Kampen mot fattigdom och social utestängning (38 %, + 1 procentenheter sedan oktober-november 2022) toppar rangordningen av de ämnen som medborgarna skulle vilja prioriteras av Europaparlamentet. Omkring tre av tio skulle vilja att Europaparlamentet tar upp folkhälsofrågor (33 %, -1 procentenheter), åtgärder mot klimatförändringar och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (båda 31 %, ingen förändring). Minst en av fem tänker på demokrati och rättsstatsprincipen (26 %, -1 procentenheter), Europas framtid (25 %, -2 procentenheter), EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser (23 %, -1 procentenheter) och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (20 %, ingen förändring) bör prioriteras.

Det har inte skett några betydande förändringar i dessa proportioner sedan förra gången denna fråga ställdes i oktober-november 2022.

Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Åtgärder mot klimatförändringar Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen Demokrati och rättsstatsprincipen Europas framtid EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet Konsumenträttigheter Humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd Migration och asyl EU:s självständighet på industri- och energiområdet Jämställdhet, inkludering och mångfald Jordbrukspolitiken Digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället Vet inte Mars 2023 Okt/nov 2022 QA7ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (EU27) (%)

I sju länder är kampen mot fattigdom och social utestängning den högsta (eller gemensamma högsta) prioriterade respondenterna som anser att Europaparlamentet bör ta itu med detta, medan det vanligaste svaret i sex länder är folkhälsan. Åtgärder mot klimatförändringar är också den vanligaste (eller gemensamma vanligaste) prioriteringen i sex länder, och i ytterligare sex länder är stödet till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen den högsta (eller gemensamma högsta) prioriteringen. Svarande i Tyskland och Finland citerar med största sannolikhet demokrati och rättsstatsprincipen, medan Europas framtid är det vanligaste svaret i Tjeckien. Estland är det enda land där EU:s försvar och säkerhet är den vanligaste prioritering som Europaparlamentet bör ta itu med.

Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Åtgärder mot klimatförändringar Europas framtid EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Demokrati och rättsstatsprincipen QA7ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Högst 4 ANSWERS) (% – Det mest nämnda svaret per land) Kampen mot fattigdom och social utestängning rankas bland de tre viktigaste frågorna som Europaparlamentet bör prioritera i 22 länder, med andelar som sträcker sig från minst hälften i Grekland (56 %), Portugal (54 %) och Litauen (50 %) till mindre än tre av tio i Tjeckien (24 %), Polen (27 %) och Rumänien (29 %).

Folkhälsa är en av de tre vanligaste prioriteringarna i 16 länder. De svarande i Cypern (52 %), Grekland (50 %) och Slovenien (48 %) är mest benägna att nämna detta, medan de i Sverige (16 %), Tjeckien (18 %) och Tyskland (19 %) är minst benägna att göra det.

I tio länder är åtgärder mot klimatförändringarna bland de tre främsta prioriteringarna att ta itu med. Detta gäller särskilt Sverige (58 %), Nederländerna (51 %) och Danmark (48 %). De lägsta andelarna som prioriteras är Bulgarien (10 %), Rumänien (11 %) och Estland (12 %).

Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen hamnar bland de tre främsta prioriteringarna i 17 länder. De högsta andelarna som nämner detta finns i Grekland (59 %), Cypern och Portugal (båda 49 %). Detta kan jämföras med 12 % i Nederländerna, 16 % i Danmark och 17 % i Sverige som anser att detta är en prioriterad fråga för Europaparlamentet.

Minst fyra av tio i Finland, Sverige (både 46 %) och Tyskland (40 %) anser att demokrati och rättsstatsprincipen är en prioritering för Europaparlamentet, medan detta gäller för 12 % i Litauen, 15 % i Portugal och 16 % i Luxemburg.

Europas framtid nämns oftast i Tjeckien (39 %), Tyskland och Luxemburg (båda 35 %). Detta kan jämföras med mindre än en femtedel som prioriterar detta i Cypern (12 %), Grekland (17 %), Frankrike och Portugal (båda 18 %).

EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser, betraktas som ett ämne som Europaparlamentet bör prioritera med minst fyra av tio i Estland, Litauen (båda 43 %) och Finland (40 %). Svarande i Spanien (8 %), Slovenien (12 %) och Frankrike (13 %) är minst benägna att nämna detta ämne.

Den högsta andelen svarande som anser att kampen mot terrorism och organiserad brottslighet bör prioriteras av Europaparlamentet finns i Sverige (39 %), följt av Danmark och Nederländerna (båda 28 %). Detta är minst sannolikt att nämnas i Litauen (12 %), Luxemburg och Polen (båda 14 %).

När det gäller andra frågor nämns konsumenträttigheter med 27 % i Bulgarien och Malta, medan höga andelar i Tjeckien (37 %), Estland (28 %) och Portugal (27 %) anser att EU:s självständighet på industri- och energiområdet är en prioriterad fråga för Europaparlamentet. Migration och asyl väljs ut med minst en fjärdedel i Cypern (33 %), Nederländerna (28 %), Irland (26 %) och Österrike (25 %) och en tredjedel hänvisar till jämställdhet, inkludering och mångfald i Sverige (33 %). Relativt höga andelar anser att jordbrukspolitiken är en prioriterad fråga i Slovakien (33 %) och Lettland (27 %). Alla andra ämnen nämns av mindre än en fjärdedel av respondenterna i varje land.

Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Åtgärder mot klimatförändringar Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen Demokrati och rättsstatsprincipen Europas framtid EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet Konsumenträttigheter Humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd Migration och asyl EU:s självständighet på industri- och energiområdet Jämställdhet, inkludering och mångfald Jordbrukspolitiken Digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället Övrigt (SPONTANEOUS) Vet inte Inga (SPONTANEOUS) QA7ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (%)

I elva länder är det mer sannolikt än vad de var i oktober-november 2022 att kampen mot fattigdom och social utestängning är ett ämne som de skulle vilja prioriteras av Europaparlamentet. Detta gäller särskilt Malta (37 %, + 12 procentenheter), Cypern (48 %, + 7 procentenheter) och Slovenien (42 %, + 7 procentenheter). Denna andel har minskat endast i tre länder: Portugal (54 %, -5 procentenheter), Tjeckien (24 %, -4 procentenheter) och Slovakien (36 %, -3 procentenheter). Siffrorna är stabila eller oförändrade i de återstående 13 länderna.

Jämfört med oktober-november 2022 är det mer sannolikt att folkhälsan väljs ut som ett ämne som ska prioriteras i sju länder, framför allt i Lettland (43 %, + 7 procentenheter) och Luxemburg (32 %, + 7 procentenheter). Omvänt har denna andel av de svarande minskat i fem länder, särskilt i Nederländerna (20 %, -5 procentenheter) och Kroatien (26 %, -5 procentenheter).

Med fokus på resultaten bland de yngsta respondenterna kan det noteras att rangordningen av de prioriteringar som de europeiska ungdomarna vill att Europaparlamentet ska ta itu med är något annorlunda än den som observeras bland befolkningen i allmänhet. Kampen mot fattigdom och social utestängning (40 %, jämfört med ett genomsnitt på 38 %) ligger fortfarande högst, men detta åtföljs av åtgärder mot klimatförändringarna, som sannolikt kommer att nämnas av 15–24-åringar än av befolkningen i allmänhet (40 % jämfört med 31 %). Tre av tio av de yngsta nämner folkhälsa (30 %, jämfört med i genomsnitt 33 %) och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (30 % jämfört med 31 %) som prioriteringar, följt av Europas framtid (28 % jämfört med 25 %). De yngsta respondenterna är mindre benägna än genomsnittet att nämna demokrati och rättsstatsprincipen (22 % jämfört med 26 %), men mycket mer benägna att prioritera jämställdhet, inkludering och mångfald (22 % jämfört med 14 %) som en prioritering som Europaparlamentet bör ta upp.

EU-27 15–24 år Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Åtgärder mot klimatförändringar Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen Demokrati och rättsstatsprincipen Europas framtid EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet Konsumenträttigheter Humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd Migration och asyl EU:s självständighet på industri- och energiområdet Jämställdhet, inkludering och mångfald Jordbrukspolitiken Digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället Vet inte QA7ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (% – EU-27)

15–24-åringar är också mer benägna än den allmänna befolkningen att tänka humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd (20 % jämfört med 16 %) och digitaliseringen av den europeiska ekonomin och samhället (12 % jämfört med 8 %) som en prioritering för Europaparlamentet. De är dock mindre benägna att nämna EU:s försvar och säkerhet, inklusive skyddet av EU:s yttre gränser (18 % jämfört med 23 %), kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (16 % mot 20 %), konsumenträttigheter (13 % jämfört med 16 %) och jordbrukspolitik (8 % jämfört med 13 %).

Den sociodemografiska analysen fokuserar på de åtta främsta prioriteringarna som besvarades av Europaparlamentet. Det visar att kvinnor är mer benägna än män att överväga kampen mot fattigdom och social utestängning (40 % jämfört med 36 %) och folkhälsa (36 % jämfört med 30 %), medan det omvända gäller för Europas framtid (27 % av männen jämfört med 23 % av kvinnorna) och EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser (25 % jämfört med 21 %).

Äldre svarande är mer benägna att säga folkhälsa (36 % av dem i åldern 55+ jämfört med 30 % av dem i åldern 15–39), demokrati och rättsstatsprincipen (28 % av dem som är 55+ jämfört med 22 % av dem i åldern 15–24), EU:s försvar och säkerhet (25 % jämfört med 18 %) och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (23 % jämfört med 16 %) är prioriteringar som Europaparlamentet bör ta itu med.

Skillnader kan också observeras när det gäller utbildningsnivån. De svarande som har ägnat mer tid åt utbildning på heltid är mer benägna att nämna åtgärder mot klimatförändringarna (38 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre jämfört med 22 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 15 år eller yngre), demokrati och rättsstatsprincipen (30 % jämfört med 23 %) och Europas framtid (26 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 16 år eller äldre jämfört med 19 % av dem som slutade i åldern 15 år eller yngre). Däremot är de svarande som lämnat en heltidsutbildning i åldern 15 år eller yngre mer benägna att överväga kampen mot fattigdom och social utestängning (42 % jämfört med 35 % av dem som avslutat sin utbildning i åldern 20 år eller äldre), folkhälsa (44 % jämfört med 30 %) och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (34 % jämfört med 28 %) som frågor som Europaparlamentet bör prioritera.

De arbetslösa är mest benägna att nämna kampen mot fattigdom och social utestängning (48 %) och folkhälsa (39 %). Chefer är mest benägna att välja åtgärder mot klimatförändringarna (41 %), demokrati och rättsstatsprincipen (32 %) och, tillsammans med egenföretagare, EU:s försvar och säkerhet (båda 26 %), men är minst benägna att citera stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (27 %).

Ju oftare de svarande har svårt att betala sina räkningar, desto mer sannolikt är det att de anser att Europaparlamentet bör ta itu med kampen mot fattigdom och social utestängning (46 % av dem som har svårigheter för det mesta jämfört med 36 % av dem som sällan eller aldrig har svårigheter) och folkhälsa (40 % jämfört med 31 %). Det motsatta gäller åtgärder mot klimatförändringarna (34 % av dem som sällan eller aldrig har svårigheter jämfört med 21 % av dem som har svårigheter för det mesta) och EU:s försvar och säkerhet (25 % jämfört med 18 %). Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala sina räkningar är också de mest benägna att nämna demokrati och rättsstatsprincipen (29 % jämfört med 21–22 % av dem som har svårigheter oftare) och Europas framtid (27 % jämfört med 22–23 %), men den minst benägna att prioritera stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (29 % jämfört med 34 %).

Svarande som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet är mer benägna att tänka på åtgärder mot klimatförändringarna (33 % jämfört med 27 % av dem som inte röstade), demokrati och rättsstatsprincipen (30 % mot 21 %), Europas framtid (27 % jämfört med 23 %) och EU:s försvar och säkerhet (25 % jämfört med 19 %) bör prioriteras av Europaparlamentet. Dessa frågor är mer benägna att nämnas också av dem som har en positiv bild av Europaparlamentet, i motsats till dem som har en negativ bild. Omvänt är de som har en negativ bild mer benägna att citera kampen mot fattigdom och social utestängning (40 % jämfört med 35 % av dem som har en positiv image), folkhälsa (35 % jämfört med 30 %) och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (23 % jämfört med 18 %).

QA7ab Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (HÖGST 4 SVAR) (% – EU-27)

Folkhälsa	Åtgärder mot klimatförändringar	Kampen mot fattigdom och social utestängning	Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen	Europas framtid	Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet	Demokrati och rättsstatsprincipen	EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser
EU-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Kön
Man	30	30	36	32	27	20	28	25
Kvinnan	36	31	40	29	23	21	25	21
Ålder
15–24	30	40	40	30	28	16	22	18
25–39	30	32	36	32	25	18	25	20
40–54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Utbildning (slut av)
—15	44	22	42	34	19	22	23	21
16–19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Studerar fortfarande	28	43	39	28	27	15	24	15
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	28	30	33	32	30	18	28	26
Chefer	27	41	33	27	28	17	32	26
Andra vita krage	31	33	36	34	25	20	28	23
Manuella arbetstagare	36	26	40	32	25	22	24	21
Huspersoner	37	20	37	36	21	19	21	16
Arbetslös	39	27	48	35	23	15	23	17
Pensionerad	37	28	39	28	24	25	28	26
Studenter	28	43	39	28	27	15	24	15
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	40	21	46	34	22	18	21	18
Då och då	36	27	40	34	23	20	22	20
Nästan aldrig/aldrig	31	34	36	29	27	21	29	25
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	33	33	37	30	27	21	30	25
Nej	34	27	40	32	23	20	21	19
Bild från Europaparlamentet
Positiv	30	36	35	31	29	18	31	26
Neutral	35	30	40	31	25	22	24	21
Negativa	35	23	40	31	20	23	23	21

Bör Europaparlamentet spela en viktigare roll?

En absolut majoritet (54 %, -1 procentenheter sedan oktober-november 2022) skulle personligen vilja att Europaparlamentet skulle spela en viktigare roll, medan omkring tre av tio (29 %, + 1 procentenheter) skulle föredra att denna institution spelar en mindre viktig roll.

Denna slutsats stämmer överens med resultaten från Eurobarometern, som visar att Europaparlamentet konsekvent har toppat listan över de institutioner som européerna litade mest på sedan 2006. Till exempel visar den senaste Eurobarometerundersökningen att Europaparlamentet litar på nästan hälften (49 %) av de svarande28 Europeiska kommissionen, Standard Eurobarometer 98 – Winter 2022–2023 (EB 98.2), finns på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Efter nedgången mellan november-december 2020 och oktober-november 2022 har andelen svarande som vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll stabiliserats i den aktuella undersökningen. Även om denna andel nu ligger långt ifrån den topp som nåddes i slutet av 2020 (63 %), ligger den kvar på en nivå som fortfarande är högre än den som noterades i de flesta undersökningar före oktober 2019.

Viktigare Mindre viktigt Ingen förändring/Som det är nu (SPONTANEOUS) Vet inte Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll? (% – EU-27)

Europaparlamentets önskan om en viktigare roll delas av majoriteten av de svarande i 21 länder, mest markant i Cypern (88 %), Spanien (70 %) och Luxemburg (69 %). I fem länder vill majoriteten att Europaparlamentet ska spela en mindre viktig roll: Tjeckien (55 % ”mindre viktigt” jämfört med 31 % ”viktigare”), Slovakien (54 % jämfört med 28 %), Österrike (43 % jämfört med 34 %) och Estland (42 % jämfört med 34 %). Åsikterna är delade i Bulgarien (39 % jämfört med 39 %).

Viktigare Mindre viktigt Ingen förändring/Som det är nu (SPONTANEOUS) Vet inte Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll? (%)

Jämfört med oktober-november 2022 har andelen svarande som vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll minskat i nio länder. Grekland (66 %, -9 procentenheter) står för en relativt stor minskning, följt av Österrike, Estland (båda 34 %, -5 procentenheter) och Spanien (70 %, -5 procentenheter). Sverige (43 %, + 4 procentenheter) är det enda land där denna andel har ökat, medan den har varit stabil eller oförändrad i de återstående 17 länderna.

Okt/nov 2022 Mars 2023 Utveckling okt/nov 2022 Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll? (% – viktigare)

Som tidigare påpekats i betänkandet är det minst troligt att 15–24-åringar har en negativ bild av Europaparlamentet. Det är därför inte förvånande att de yngsta européerna är mer benägna än genomsnittet att vilja att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (58 % jämfört med 54 %) och följaktligen mindre sannolikt att det skulle spela en mindre framträdande roll (22 % jämfört med 29 %).

Viktigare Mindre viktigt Ingen förändring/Som det är nu (SPONTANEOUS) Vet inte EU-27 15–24 år Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll? (% – EU-27) En närmare titt på resultaten utifrån respondenternas sociodemografiska egenskaper visar att de äldsta respondenterna är minst benägna att vilja att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (50 % av dem som är 55 år eller äldre jämfört med 54–58 % av de yngre respondenterna). Skillnader kan också observeras när det gäller de svarandes utbildningsnivå, där de som avslutar en heltidsutbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att vilja att Europaparlamentet ska spela en mer framträdande roll än de som lämnade 15 år eller yngre (59 % jämfört med 46 %).

Chefer (62 %) är mest benägna att tro att Europaparlamentet bör spela en viktigare roll, särskilt när det gäller hushållsanställda (48 %) eller manuella arbetstagare (49 %). Svarande som har svårt att betala sina räkningar för det mesta är minst benägna att uttrycka en önskan om en viktigare roll för Europaparlamentet (47 % jämfört med 53–55 % av dem som har svårigheter mindre ofta).

De svarande som bor i stora städer är mer benägna än de som bor i byar på landsbygden att vilja att Europaparlamentet ska ha en mer framträdande roll (57 % jämfört med 50 %).

Det finns också en koppling mellan önskan att se Europaparlamentet spela en viktigare roll och de svarandes bild av Europaparlamentet, där de som har en positiv bild är mycket mer benägna att vilja att Europaparlamentet ska ha en mer framträdande roll (77 % jämfört med 27 % av dem som har en negativ bild).

Slutligen är det mer sannolikt att de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (60 % jämfört med 43 % som inte röstade), liksom de som följer EU:s politik (64 % jämfört med 40 % av dem som inte följer).

Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll?

Viktigare	Mindre viktigt	Vet inte
EU-27	54	29	7
Kön
Man	54	31	6
Kvinnan	53	27	9
Ålder
15–24	58	22	10
25–39	57	27	6
40–54	54	31	6
55+	50	31	8
Utbildning (slut av)
—15	46	29	14
16–19	50	33	7
20+	59	27	4
Studerar fortfarande	62	18	11
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	55	30	5
Chefer	62	26	3
Andra vita krage	57	30	4
Manuella arbetstagare	49	33	8
Huspersoner	48	30	10
Arbetslös	52	30	10
Pensionerad	49	30	9
Studenter	62	18	11
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	47	33	11
Då och då	53	33	6
Nästan aldrig/aldrig	55	27	7
Subjektiv urbanisering
Landsbygdsby	77	10	3
Liten/medelstor stad	46	30	11
Storstad	27	65	5
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	60	25	5
Nej	43	37	11
Bild från Europaparlamentet
Positiv	77	10	3
Neutral	46	30	11
Negativa	27	65	5

SLUTSATS

Ett år efter Rysslands invasion av Ukraina och en ekonomisk återhämtning efter pandemin som påverkats av stigande inflation och levnadskostnader visar Eurobarometerundersökningen våren 2023 att européerna redan har sett eller förutsett en försämring av sin levnadsstandard under nästa år. Kanske delvis till följd av detta är de inte nöjda med de åtgärder som vidtagits på nationell och europeisk nivå för att hantera den levnadskostnadskrisen och anser i allmänhet att saker och ting går i fel riktning både i deras land och i EU. Det är därför inte förvånande att de anser att kampen mot fattigdom och social utestängning är den högsta prioritet som Europaparlamentet bör ta upp.

Resultaten av denna undersökning färgar dock inte på något sätt en negativ bild. Trots svårigheterna fortsätter européerna att med stor marginal godkänna EU:s stöd till Ukraina. De känner att saker och ting går i rätt riktning i sitt liv personligen och de är nu mindre pessimistiska än de var på hösten 2022 om situationen för den nationella ekonomin.

Medborgarna fortsätter att visa engagemang för demokratiska värden, att i allmänhet vara nöjda med hur demokratin fungerar i EU och i sitt land, och att vara nöjd med mer specifika aspekter av EU:s demokrati, såsom fria och rättvisa val och yttrandefrihet. I linje med dessa resultat är graden av tillfredsställelse i allmänhet hög, särskilt när det gäller stöd till Ukraina och demokratiska rättigheter och respekt för rättsstatsprincipen, när det gäller EU:s (särskilt Europaparlamentets) åtgärder under de senaste åren.

Européernas engagemang för demokratiska värden återspeglas bäst av deras inställning till val i allmänhet, och i synnerhet i valet till Europaparlamentet. Majoriteterna fäster stor personlig vikt vid att rösta i nationella val och, om än i mindre utsträckning, vid val till Europaparlamentet. Dessutom tenderar medborgarna att vara intresserade av nästa val till Europaparlamentet och säga att de sannolikt skulle delta om de skulle hållas nästa vecka. Dessutom ger nästan tre av tio korrekta svar i maj eller juni 2024 när de uppmanas att ange datum för detta val. Det är värt att notera att både intressenivån och medvetenheten om valdatumet nu är högre än de var vid en liknande tidpunkt före valet till Europaparlamentet 2019.

EU:s och Europaparlamentets yttranden är i allmänhet positiva, och den försämrade attityd som observerats mellan våren och hösten 2022 verkar ha avstannat. Optimismen om EU:s framtid ökar och majoriteten har en positiv bild av EU. På samma sätt anser européerna fortfarande att deras lands medlemskap i EU är bra och att det är viktigt. Även om åsikterna är splittrade om deras röst räknas i EU, diskuterar de flesta europeiska politiska frågor med vänner eller släktingar och följer vad som händer i EU-politiken.

I linje med dessa resultat har en majoritet nyligen läst, sett eller hört något om Europaparlamentet och det intryck de har fått av denna information är i allmänhet positivt. Som en följd av detta fortsätter Europaparlamentet att projicera en positiv bild, och de flesta européer delar en önskan om att denna institution ska spela en mer framträdande roll.

TEKNISKA SPECIFIKATIONER

Mellan den 2 och 26 mars 2023 genomförde Kantar Public på Kantar Belgiums vägnar våg 99.1 i Eurobarometerundersökningen, på begäran av Europaparlamentet, generaldirektoratet för kommunikation, enheten för övervakning av den allmänna opinionen.

Våg 99.1 omfattar befolkningen i respektive nationalitet i Europeiska unionens medlemsstater, som är bosatta i var och en av de 27 medlemsstaterna och som är 15 år och äldre.

Den grundläggande urvalsdesign som tillämpas i alla länder är stratifierad i flera steg, slumpmässig (sannolikhet) ett. I varje land stratifieras urvalsramen först av Nutsregioner och inom varje region genom ett mått på urbanitet (DEGURBA). Antalet utvalda urvalspunkter i varje strata återspeglar stratumpopulationen 15+. I det andra steget togs provtagningspunkterna med sannolikhet proportionell mot deras 0+ populationsstorlek inom varje stratum.

Urvalen representerar således hela territoriet i de länder som undersökts enligt Eurostats NUTS II (eller motsvarande) och enligt fördelningen av den inhemska befolkningen av respektive nationalitet i fråga om storstads-, stads- och landsbygdsområden.29 Klassificering av urbana landsbygdsområden på grundval av DEGURBA (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

Vid var och en av de valda provtagningspunkterna ritades en startkoordinate slumpmässigt och ett omvänd geokodningsverktyg användes för att identifiera den närmaste adressen till koordinaten. Denna adress var startadressen för den slumpmässiga promenaden. Ytterligare adresser (var nionde adress) valdes genom standardrutiner för ”slumpväg”, från den ursprungliga adressen. I varje hushåll drogs svaranden slumpmässigt. Tillvägagångssättet för det slumpmässiga urvalet var beroende av hushållets storlek. Till exempel för hushåll med två 15+ medlemmar användes manuset för att välja antingen uppgiftslämnaren (person som besvarade frågeformuläret) eller den andra berättigade medlemmen i hushållet. För hushåll med tre 15+ medlemmar användes manuset för att välja antingen uppgiftslämnaren (1/3 av tiden) eller de två andra berättigade medlemmarna i hushållet (2/3 av tiden). Där de två andra ledamöterna valdes ut, blev intervjuaren tillsagd att antingen be om den yngsta eller äldsta. Skriptet skulle slumpmässigt tilldela urvalet till yngsta eller äldsta med lika stor sannolikhet. Denna process fortsätter för fyra 15+ hushållsmedlemmar – slumpmässigt frågar efter den yngsta, 2: a yngsta och äldsta. För hushåll med 15+ medlemmar återgår vi till den sista födelsedagsregeln.

Om ingen kontakt gjordes med någon i hushållet, eller om den svarande som valdes inte var tillgänglig (upptagen), återbesökte intervjuaren samma hushåll upp till tre extra gånger (totalt fyra kontaktförsök). Intervjuarna anger aldrig att undersökningen genomförs på uppdrag av Europeiska kommissionen i förväg. de kan lämna denna information när undersökningen är klar, på begäran.

Rekryteringsfasen var något annorlunda i Nederländerna, Finland och Sverige. I de två sistnämnda länderna valdes ett urval av adresser inom varje provtagningspunkt från adress- eller befolkningsregistret (i Finland görs urvalet inte i alla urvalspunkter, men i vissa fall där svarsfrekvensen förväntas förbättras). Valet av adresser gjordes på ett slumpmässigt sätt. Hushållen kontaktades sedan per telefon och rekryterades för att delta i undersökningen. I Nederländerna används ett RDD-prov med dubbla ramar (mobila och fasta nummer) eftersom det inte finns något heltäckande befolkningsregister med telefonnummer tillgängliga. Valet av siffror på båda bildrutorna görs på ett slumpmässigt sätt där varje tal får en lika stor sannolikhet för val. Till skillnad från Sverige och Finland är provet oklustererat.

Belgien Bulgarien Tjeckien Danmark Tyskland Estland Irland Grekland Spanien Frankrike Kroatien Italien Rep. från Cypern Lettland Litauen Luxemburg Ungern Malta Nederländerna Österrike Polen Portugal Rumänien Slovenien Slovakiska Finland Sverige TOTALT EU-27 LÄNDER INSTITUT NR Intervjuer DATUM FÖR FÄLTARBETE Befolkning 15+ Andel EU-27 * Det bör noteras att den totala procentandel som anges i denna tabell kan överstiga 100 % på grund av avrundning.

Belgien Bulgarien Tjeckien Danmark Tyskland Estland Irland Grekland Spanien Frankrike Kroatien Italien Rep. från Cypern Lettland Litauen Luxemburg Ungern Malta Nederländerna Österrike Polen Portugal Rumänien Slovenien Slovakien Finland Sverige LÄNDER Antal CAPI-intervjuer Antal CAVI-intervjuer Totalt antal intervjuer Totalt EU-27 CAPI: Datorstödd personlig intervju CAVI: Datorstödd videointervju

Intervjuläge per land

Intervjuer genomfördes genom personliga intervjuer, antingen fysiskt i människors hem eller genom videointeraktion på lämpligt nationellt språk. Intervjuer med videointeraktion på distans (”online ansikte mot ansikte” eller CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, genomfördes endast i Tjeckien, Danmark, Malta och Finland).

Belgien Bulgarien Tjeckien Danmark Tyskland Estland Irland Grekland Spanien Frankrike Kroatien Italien Rep. från Cypern Lettland Litauen Luxemburg Ungern Malta Nederländerna Österrike Polen Portugal Rumänien Slovenien Slovakien Finland Sverige LÄNDER Svarsfrekvens

Svarsfrekvens

För varje land görs en jämförelse mellan det svarande urvalet och universum (dvs. den totala populationen i landet). Vikter används för att matcha det svarande provet till universum på kön efter ålder, region och grad av urbanisering. För europeiska uppskattningar (dvs. EU-genomsnittet) görs en justering av de enskilda ländernas vikter och viktas upp eller ner för att återspegla deras 15+ befolkning som andel av befolkningen i EU-15+.

Svarsfrekvensen beräknas genom att det totala antalet fullständiga intervjuer divideras med antalet besökta adresser, förutom de adresser som inte är berättigade men inklusive de där behörigheten är okänd. För våg 99,1 i EUROBAROMETER-undersökningen är svarsfrekvensen för EU-27-länderna, beräknad av Kantar Public, följande:

Felmarginaler

Läsare påminns om att undersökningsresultat är uppskattningar, vars noggrannhet, allt är lika, vilar på provstorleken och på den observerade procentandelen. Med stickprov på cirka 1000 intervjuer varierar de verkliga procentsatserna inom följande konfidensgränser:

Statistiska marginaler på grund av urvalsprocessen
(med 95 % konfidensnivå)
olika provstorlekar finns i rader	olika observerade resultat finns i kolumner
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Europaparlamentets Eurobarometerundersökning våren 2023 visar hur medborgarna fortsatt fäster vid demokratiska värden och deras övergripande tillfredsställelse med EU:s demokrati i samband med fortsatta personliga och ekonomiska svårigheter. Dessutom fokuserar den på européernas medvetenhet om och attityder till EU:s och Europaparlamentets åtgärder och mäter den vikt som européerna fäster vid att rösta i val till Europaparlamentet och i de nationella valen.

Undersökningen genomfördes av KANTAR PUBLIC den 2–26 mars 2023 i samtliga 27 EU-medlemsstater. Det genomfördes ansikte mot ansikte, med videointervjuer (CAVI) som också användes i Tjeckien, Danmark, Finland och Malta. Totalt genomfördes 26.376 intervjuer. EU:s resultat vägdes efter befolkningsstorleken i varje land.

För mer information om den fullständiga undersökningen, skanna QR-koden:

OFFENTLIGGÖRANDE AV ENHETEN FÖR ÖVERVAKNING AV DEN ALLMÄNNA OPINIONEN

GENERALDIREKTORATET FÖR KOMMUNIKATION

EUROPAPARLAMENTET

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

KATALOGNUMMER: QA-CE-23–001-EN-N

ISBN: 978–92–848–0498–6

DOI: 10.2861/93879

© Europeiska unionen, 2023

Kommentarer i frihet

(Omdirigerad från Pierre Dieumegard)

Det ursprungliga Eurobarometerdokumentet fanns endast tillgängligt på engelska, med undantag för Europaparlamentets pressmeddelande som fanns tillgängligt på de olika officiella språken.

Självgratsägande uttalanden i pressmeddelandet är inget substitut för korrekt information

Detta pressmeddelande, som huvudsakligen innehåller påståenden om självtillfredsställelse, har fått stor spridning. En vecka efter att rapporten publicerades tog en Google-sökning i ämnet upp runt tio artiklar i den franska pressen. Dessa artiklar återgav kommunikéns meningar, vissa innehöll textinformation från rapporten, men ingen hade diagram som visar mångfalden av nationella åsikter. Detta kan förväntas, eftersom graferna på engelska var svåra att översätta till andra språk.

Till följd av detta kunde läsare av större tidningar eller webbplatser som är specialiserade i Europa inte läsa resultaten av denna Eurobarometerundersökning.

Det skulle vara en bra idé att inte bara citera de positiva resultaten.

Uttalandet börjar med olika påståenden, som inte är falska, men som bara är en del av resultatet av utredningen.

Det står att ungdomar med största sannolikhet kommer att stödja en viktigare roll för Europaparlamentet. detta är sant (QA5), men det skulle vara bra att tillägga att ungdomar är mindre intresserade än genomsnittet i valet till Europaparlamentet (QA15) och att de är mindre benägna än genomsnittet att rösta i nästa val (QA22).

Texten på engelska är ofta oklar och korrektläst innan den publicerades.

I början presenterar en dubbelsida 10 viktiga punkter i undersökningen. Den allmänna titeln är ”10 KEY TAKE AWAYS”, vilket inte är särskilt lätt att förstå och översätta. Var och en av punkterna har en titel som inte alltid är enkel heller.

Början av sammanfattningen hänvisar till våren och körsbärsblommorna i Japan, och ordet ”permacrise” från den senaste upplagan av Collins engelska ordbok: den har liten koppling till huvudämnet.

Det finns olika fel i detalj:

— duplikatd: sista stycket på sidan 98 i originalet (fråga QA2) och sista stycket på sidan 108 i originalet (fråga QA13)

— fel i den grafiska bildtexten: på den ursprungliga sidan 25 (”% – Jämställdhet mellan kvinnor och män”) är för mycket i titeln på det andra diagrammet)

— sidan 124 ( ”tredje kvintilen”).

— sidan 28 har ett diagram som ägnas åt de intervjuade personernas känslomässiga tillstånd (QA10ab) rubriken ”Vilka av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (EU27) (%)”, medan det borde ha varit ”När du tänker på det liv du lever, hur skulle du bäst beskriva din nuvarande känslomässiga status?”. Rubriken i fråga är frågan QA7ab.

På samma sätt, på sidan 145 i originalet, har diagrammet över kunskap om valdatum (QA14) titeln QA15 ”Nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj eller juni 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27)”, när det borde ha ”enligt din åsikt, när kommer nästa val till Europaparlamentet att hållas här i (vårt land)?”.

— en felaktig sidreferens, s. 19 i originalet: ”För mer information, se tabellen på sidan XX för felmarginalen beroende på antalet intervjuer.” Symbol XX borde ha ersatts med uppgiften ”218”, sidan med tabellen över statistiska konfidensmarginaler finns.

Det är inte särskilt allvarligt, men det visar att denna rapport inte korrekt korrekturlästes innan den offentliggjordes.

Meningsskiljaktigheterna mellan länderna är mycket större än mellan olika samhällsgrupper.

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 EU-27 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR DEN CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE EU-27 Man Kvinnan 15–24 25–39 40–54 55+ —15 16–19 20+ Studerar fortfarande Egenföretagare Chefer Andra vita krage Manuella arbetstagare Huspersoner Arbetslös Pensionerad Studenter Fråga 5 Vill du personligen se Europaparlamentet spela en viktigare eller mindre viktig roll? (Totalt viktigare) Fråga 11.1 Hur nöjd eller inte är du med de fol låga aspekterna av demokratin i Europeiska unionen? Fria och rättvisa val (totalt nöjda) —

De sociala grupperna (ålder, kön, utbildningsnivå, yrken) är röda, länderna är blå. Vi kan se att cyprioter är tre gånger så många (90 %) som slovakiska (30 procent) som vill att Europaparlamentet ska spela en större roll. För sociala grupper är cheferoch studenter bara 30 % mer benägna än de som lämnade skolan före 15 års ålder att ha samma önskan.

Detta är bara ett exempel, som kan hittas för många frågor, i denna Eurobarometerundersökning eller i en annan.

Slutsats. de vanliga nationella politiska kategorierna är inte relevanta på EU-nivå.

Kvinnor och män har samma åsikter, de rika och fattiga skiljer sig lite, och det är liten skillnad mellan unga och gamla. På europeisk nivå är det nationen som räknas: Polerna har en helt annan åsikt än portugisiska eller danskar.

En viktig orsak till dessa meningsskiljaktigheter, men inte den enda, är skillnaden i språk. Inom ett land pratar folk med sina grannar och släktingar, tittar på samma tv och läser samma tidningar, oavsett om de är rika eller fattiga, unga eller gamla. Ett samförstånd kan uppstå, som skiljer sig från ett grannlands.

Titeln på denna Eurobarometerrapport är ”Aktiv demokrati”. Detta är en ambitiös titel: för att demokrati ska vara möjligt i Europa måste en demokratisk debatt vara möjlig. Européerna måste kunna dela samma information, kommentera den, kritisera den, sprida den och tolka den tillsammans.

För att en verklig demokrati ska vara möjlig i Europa behöver vi ett gemensamt språk. Det bästa vanliga språket, det lättaste att lära sig, det mest exakta, det rättvisaste, är det internationella språket esperanto.