PRIMĂVARA ANULUI 2023 | EB 99.1

DG COMM | PUBLIC OPINION UNIT MONITORING UNIT

PARLAMENTUL EUROPEAN

EUROBAROMETRU

DEMOCRAȚIA ÎN ACȚIUNE

CU UN AN ÎNAINTE DE ALEGERILE EUROPENE

Parlamentul European

Document elaborat de Pierre Dieumegard pentru Europa-Democrație-Esperanto Scopul acestui document „provizoriu” este de a permite unui număr mai mare de persoane din Uniunea Europeană să ia cunoștință de documentele produse de Uniunea Europeană (și finanțate din impozitele lor). Without traduceri, oamenii sunt excluși din dezbatere. Acest document „Eurobarocontor” a fost doar în limba engleză într -un fișier pdf. Din acest fișier inițial, am făcut un fișier odt,pregătit de software- ul Libre Office, pentru traducerea automată în alte limbi. Rezultatele sunt acum disponibile în toate limbile oficiale. Este de dorit ca administrația UE să preia traducerea documentelor importante. „Documentele importante” nu sunt doar legile și reglementările, ci și informațiile importante necesare pentru a lua împreună decizii în cunoștință de cauză. Pentru a discuta împreună viitorul nostru comun și pentru a permite traduceri de încredere, limba internațională esperanto ar fi foarte utilă datorită simplității, regularității și exactității sale. Contactați-ne: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

IMPRESSUM

Raportul a fost elaborat pentru Parlamentul European de Kantar Public.

RESPONSABIL

Philipp SCHULMEISTER, șef de unitate

AUTORI CONTRIBUITORI

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, lider de proiect

Monika ALPOEGGER

Yasser EL KOURA

Antoine MOUNIER

OLAF ZÜHLKE

PRODUCȚIE

Katarzyna Oniszk

DESIGN GRAFIC

Ana-Maria ZAMBORI

Manuscris finalizat în mai 2023

Bruxelles, © Uniunea Europeană, 2023

DESPRE EDITOR

Acest document a fost publicat de Unitatea de monitorizare a opiniei publice din cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM) a Parlamentului European.

Pentru a contacta Unitatea de monitorizare a opiniei publice, vă rugăm să scrieți la adresa: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

VERSIUNE LINGVISTICĂ

Original: EN

DISCLAIMER

Prezentul document este pregătit și adresat în primul rând deputaților și personalului Parlamentului European pentru a-i asista în activitatea lor parlamentară. Conținutul documentului este responsabilitatea exclusivă a autorului (autorilor) săi și orice opinii exprimate în acest document nu ar trebui să reprezinte o poziție oficială a Parlamentului.

CUPRINS

10 CHEI DE PRELUARE	5

REZUMAT	7

CONTEXT	11

METODOLOGIE	16

1. VIAȚA ÎN UE: DEMOCRAȚIA ȘI NIVELUL DE TRAI	17

1.1. Agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei	39

1.2. Inflația și creșterea costului vieții	44

1.3. Viața cetățenilor într-o perioadă de crize multiple	49

1.4. Situația democrației în UE	75

2. O REVIZUIRE A LEGISLATURII PARLAMENTULUI EUROPEAN: PATRU ANI ÎN	99

3. CU UN AN ÎNAINTE DE ALEGERILE EUROPENE DIN 2024: CETĂȚENII ÎN FAȚA BULETINULUI DE VOT	130

3.1. Alegerile europene	130

3.2. Accent pe tineret	161

3.3. Comportamentul de vot	166

4. PERCEPȚIA CETĂȚENILOR ASUPRA UE ȘI A PARLAMENTULUI EUROPEAN	185

4.1. Percepția asupra UE	185

4.2. Percepția Parlamentului European și rolul său	222

CONCLUZIE	239

SPECIFICAȚII TEHNICE	240

Comentarii în libertate	246

10 CHEI DE PRELUARE

1 TRECÂND DE LA „PERMACRIZĂ”

După ani de permacriză în UE, percepția cetățenilor cu privire la perspectivele lor economice personale și așteptările lor cu privire la condițiile lor de viață viitoare s-ar putea să înceteze. Majoritatea respondenților (52 %) se așteaptă în continuare ca situația economică a țării lor să se înrăutățească în anul următor, dar această proporție a scăzut cu opt puncte procentuale în ultimele șase luni.

2 SPERANȚE, DE FAPT

Speranța este emoția cel mai frecvent menționată de cetățenii UE (37 %), venind înprimul rând sau înprimulrând în opt state membre ale UE. Cu toate acestea, incertitudinea cauzată de crizele în curs se situează pe locul al doilea la 34 % și, de asemenea, se află pe primul loc în opt state membre ale UE.

3 COSTUL VIEȚII ESTE ÎNCĂ RIDICAT

Criza costului vieții este încă foarte mult în mintea multor europeni. 65 % nu sunt mulțumiți de măsurile luate de guvernul lor național, 57 % sunt nemulțumiți de măsurile luate de UE.

4 VIITORUL STRĂLUCEȘTE LUMINOS(MAI)

Cu toate acestea, o majoritate din 25 de state membre ale UE sunt optimiste în ceea ce privește viitorul UE. Optimismul a crescut cu șapte puncte procentuale din toamna anului 2022 și se ridică în prezent la 64 % în ansamblu la nivelul UE.

5 NOI #STANDWITHUKRAINE

La mai mult de un an de la războiul Rusiei împotriva Ucrainei, cetățenii din întreaga UE continuă să sprijine sprijinul UE pentru aceasta din urmă: 76 % aprobă aceste măsuri, ceea ce reprezintă o creștere de două puncte procentuale față de toamna anului 2022. În plus, sprijinul pentru Ucraina este prima acțiune aUE pe care cetățenii o reamintesc: 74 % au auzit de aceasta, cu 36 de puncte procentuale mai mult decât a doua cea mai evocată acțiune a UE.

6 DEMOCRAȚIA ÎN ACȚIUNE: UE ÎȘI ÎNDEPLINEȘTE OBIECTIVELE

71 % dintre europeni ar spune că acțiunile UE au un impact asupra vieții lor de zi cu zi. Acțiunile UE cu care cetățenii sunt cei mai mulțumiți sunt sprijinul pentru Ucraina (69 %), drepturile democratice și respectarea statului de drept (64 %), precum și politica externă (54 %).

7 INIMA PROBLEMEI

Democrația este valoarea fundamentală pe care cetățenii doresc să o apere Parlamentul European. Având în vedere că 37 % menționează acest lucru în ansamblu, aceasta este, de asemenea, cea mai importantă valoare în 14 state membre ale UE. Majoritatea cetățenilor sunt, de asemenea, mulțumiți de modul în care funcționează democrația în Uniunea Europeană (54 %).

8 DEMOCRAȚIA ESTE CEEA CE NE FACE

O majoritate absolută a cetățenilor UE este, de asemenea, satisfăcută de șapte din zece aspecte ale democrației. Alegerile libere și corecte (70 %), libertatea de exprimare (70 %) și respectarea drepturilor fundamentale (66 %) sunt aspectele care generează cea mai mare satisfacție.

9 ESTE O DATĂ (ȘI MAI MULȚI CETĂȚENI ȘTIU DEJA DESPRE EA)

Conștientizarea faptului că alegerile europene vor avea loc în 2024 crește semnificativ#cantly la 45 % dintre cetățeni – cu nouă puncte procentuale mai mult decât în urmă cu șase luni și semnificativ mai mare decât la un moment similar înainte de ultimele alegeri europene din 2019, când conștientizarea acestei date a fost de 32 %.

10 2024 ALEGERI EUROPENE: VENIND ÎN SUS

Interesul pentru următoarele alegeri europene este de 56 % în rândul cetățenilor, cu șase puncte procentuale mai mare decât cu un an înainte de ultimele alegeri europene. Ce este mai mult: două treimi dintre cetățeni (67 %) declară că sunt susceptibili de a vota, când 58 % au spus acest lucru în 2018.

REZUMAT

Primăvara este o perioadă frumoasă în întreaga lume. În Japonia, milioane de flori de cireș înfloresc, ceea ce înseamnă vibrație și un nou început. În Alaska, puii de urs grizzly se trezesc somnoros de la hibernare la sunetul zapezii topite. Și în fiecare an în Europa, la fel ca stolurile de păsări migratoare care părăsesc habitatele lor de iarnă, intervievatorii pentru Eurobarometrul de primăvară al Parlamentului European se grăbesc să descopere ce s-a schimbat în timpul sezonului rece și ce a rămas la fel. Ce s-ar putea aștepta să găsească de data asta, în 2023?

Cu siguranță, ultimii trei ani au fost o provocare. Collins Dictionary 2022 Word of the Year a fost „permacrisis”, indicând o perioadă extinsă de instabilitate și incertitudine. Cu toate acestea, răspunsurile celor 26,376 de participanți prezintă o imagine surprinzător de nuanțată a rezistenței. Fără îndoială, dificultățile economice actuale îi afectează grav pe europeni. Cu toate acestea, cu un an înainte de alegerile europene, sondajul arată, de asemenea, că democrația este puternic înrădăcinată în inimile cetățenilor. Europenii recunosc importanța UE și o privesc în principal într-un mod pozitiv. Într-adevăr, perspectiva lor asupra viitorului devine din ce în ce mai plină de speranță.

VIAȚA, DEMOCRAȚIA ȘI EUROPA

Cu toate acestea, punctul de plecare al diagnosticului este sobru. Doar aproximativ un sfert dintre respondenți (26 %, + 2 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) consideră că lucrurile merg în direcția cea bună în propria lor țară, în timp ce o majoritate clară de 61 % (-1 pp) spun că situația generală se îndreaptă în direcția greșită. La nivelul UE, rezultatul este mai pozitiv – aproape o treime (32 %, + 1 pp) dintre respondenți consideră că lucrurile merg în direcția bună în UE, dar 47 % (-4 puncte procentuale) cred contrariul. Acest sentiment este cel mai puternic în Franța (61 %) și Grecia (62 %).

Această evaluare se axează pe faptul că acestea sunt vremuri de dificultăți personale pentru cetățenii Europei. O scădere a nivelului de trai este evidentă. Jumătate dintre respondenți (50 %) își văd recent propriul standard de viață în declin și se așteaptă ca acesta să scadă și mai mult. Prin urmare, în mod natural, cetățenii doresc ca liderii lor să reacționeze și se așteaptă ca UE să ia măsuri. Cu toate acestea, până în prezent, majoritatea consideră că mai sunt multe de făcut. Aproape două treimi (65 %, + 1 pp) declară că nu sunt mulțumiți de măsurile luate de țara lor pentru a face față crizei, iar 57 % (+ 1 pp) nu sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE în acest domeniu.

Cu toate acestea, oamenii nu și-au pierdut încrederea în procesul democratic. Democrația este considerată ca fiind demnă de luptat, iar atașamentul public față de valorile democratice este ridicat. Atunci când i se solicită valorile pe care PE ar trebui să le apere cu prioritate, democrația este valoarea cel mai frecvent menționată de cetățeni (37 %, + 1 pp), urmată de protecția drepturilor omului în UE și la nivel mondial (28 %, -1 pp), precum și libertatea de exprimare și de gândire (27 %, -1 pp).

Mai mult, oamenii apreciază modul în care democrația este pusă în aplicare în Europa. 56 % dintre cetățeni sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în țara lor, iar 54 % sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE. Acest lucru se aplică, de asemenea, multora dintre aspectele sale de bază: Cetățenii UE sunt cel mai mulțumiți de alegeri libere și corecte (70 %), de libertatea de exprimare (70 %) și de respectarea drepturilor fundamentale (66 %).

IATĂ LIVRAREA – CE A FĂCUT EUROPA PENTRU DVS.

Democrația primește un credit uriaș din partea cetățenilor. Pentru a afla în ce măsură oamenii au luat act de democrația europeană în acțiune, Eurobarometrul a întrebat cetățenii cu privire la nivelul lor de conștientizare și satisfacție față de politicile UE și, în special, de rezultatele PE. A obținut Parlamentul European rezultatele așteptate de cetățeni?

Nivelul de conștientizare a acțiunilor Uniunii Europene în ultimii ani este, în general, ridicat. Marea majoritate este conștientă de impactul pe care îl are UE asupra vieții lor de zi cu zi: Aproximativ șapte din zece (71 %) împărtășesc această opinie, dintre care aproape o cincime (18 %) pentru care acțiunile UE „foarte mult” au un impact. Rolul Parlamentului European în acest context de realizare a rezultatelor este, de asemenea, recunoscut – 62 % au citit recent, au văzut sau au auzit despre PE. Cu toate acestea,există diferențe semnificative între țări, valori variind de la 85 % la rechemarea mass-mediei în Finlanda până la doar 39 % în Franța.

Mergând în detaliu, la un an de la invazia Rusiei, sprijinul UE pentru Ucraina iese în evidență ca o realizare de care cetățenii sunt cei mai conștienți de departe: 74 % au auzit despre UE și despre Parlamentul European, iar 69 % au fost mulțumiți de acțiunile întreprinse. Nivelul de satisfacție este cel mai ridicat în Suedia (97 %), Finlanda (96 %), Țările de Jos și Portugalia (ambele cu 95 %). Respondenții din Slovacia, Grecia (ambele 51 %) și Bulgaria (54 %) sunt cel mai puțin probabil să aprobe.

Alte domenii de politică tind să fie mai puțin vizibile. Cu o oarecare distanță, migrația și azilul (38 %) și Pactul verde al UE (37 %) urmează în clasamentul subiectelor de care au auzit cetățenii. Aceste subiecte nu sunt doar mai puțin cunoscute, ci se bucură și de mai puțină aprobare (43 % și, respectiv, 47 %). Satisfacția este mai mare în domeniul drepturilor democratice/respectării statului de drept (64 %) și al politicii externe (54 %).

ALEGERILE – PIATRA DE TEMELIE A DEMOCRAȚIEI

La sfârșitul primăverii anului 2024, cetățenilor li se va solicita să plaseze o comandă pentru o nouă livrare: alegerile europene. Eurobarometrul a măsurat importanța acestui eveniment în ochii alegătorilor. Importanța pe care cetățenii o acordă acestor alegeri a rămas stabilă – dar atât interesul pentru alegerile europene, cât și probabilitatea de a vota au crescut considerabil, în special în comparație cu acum cinci ani.

Proporția respondenților interesați de alegerile europene este acum mai mare decât la un moment similar anterior celui precedent. La începutul anului 2018, 50 % au declarat că sunt interesați, iar 48 % au spus că nu sunt interesați. În 2023, o majoritate clară a respondenților (56 %) sunt interesați de următoarele alegeri europene (inclusiv 15 % care spun că sunt „foarte interesați”), în timp ce 43 % spun că nu sunt interesați. Interesul este cel mai mare în Țările de Jos (75 %), în timp ce cetățenii din Cehia (27 %) și Slovacia (26 %) nu sunt atât de intrigați.

De asemenea, a crescut gradul de conștientizare cu privire la data următoarelor alegeri europene: 45 % dintre cetățeni știu că va avea loc anul viitor. Aceasta reprezintă o creștere de treisprezece puncte procentuale față de alegerile anterioare (aprilie 2018) și o creștere de nouă puncte față de toamna anului 2022.

În ceea ce privește importanța mergerii la urnă, aproape jumătate dintre cetățeni (48 %, + 2 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) acordă o importanță deosebită votului la alegerile europene, în timp ce 38 % (-1 pp) consideră că votul în cadrul acestora este cel puțin de o importanță medie. Doar 13 % (-1 pp) consideră că aceste alegeri nu contează deloc.

Aceste cifre sunt în concordanță cu cele înregistrate la un moment echivalent înainte de ultimele alegeri europene. În aprilie 2018 (adică cu aproximativ treisprezece luni înainte de alegeri), 49 % au acordat o importanță deosebită votului la aceste alegeri, în timp ce 17 % le-au considerat ca având o importanță scăzută.

Importanța ridicată, conștientizarea și interesul se traduc într-o tendință ridicată de a vota. Două treimi (67 %) dintre cetățeni susțin că este foarte probabil să voteze la alegerile europene dacă vor avea loc săptămâna viitoare. Astfel, pe scurt, indicatorii referitori la alegeri se află deja la un nivel mai ridicat decât cel din urmă cu cinci ani.

CONTEXTUL CONTEAZĂ – CE CRED CETĂȚENII DESPRE EUROPA

Alegerile fac parte din cadrul politic general. Atitudinile generale ale europenilor față de Uniunea Europeană și Parlamentul European s-au dezvoltat pe o perioadă îndelungată. Într-adevăr, opiniile pozitive au crescut în mare măsură în ultimul deceniu și nu s-au schimbat substanțial în ultimele șase luni. Majoritatea (45 %, -2 pp) spun că UE evocă o imagine pozitivă pentru ei, în timp ce 17 % (+ 3 pp) au o imagine negativă. O opinie este remarcabil de stabilă la un nivel ridicat din jurul anului 2018: o majoritate clară (61 %, -1 pp) consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun, în timp ce doar aproximativ unul din zece (11 %, + 1 pp) consideră că acest lucru este negativ. Puțin mai mult de un sfert (27 %, nicio schimbare) cred că nu este nici un lucru bun, nici un lucru rău.

În ceea ce privește Parlamentul European, mai mult de o treime dintre respondenți (37 %, + 1 pp) au o imagine pozitivă a Parlamentului European, în timp ce mai puțin de unul din cinci (19 %, + 2 puncte procentuale) are o imagine negativă. Majoritatea respondenților (43 %, -2 pp) exprimă o viziune neutră.

Atunci când sunt întrebați cu privire la subiectele pe care ar dori să le considere abordate ca o prioritate de către PE, lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale continuă să se situeze în fruntea clasamentului (38 %, + 1 pp). Aceasta este urmată de sănătatea publică (33 %, -1 pp), de acțiuni împotriva schimbărilor climatice (31 %, nicio schimbare) și de sprijin pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (31 %, nicio schimbare).

CONCENTRAREA ASUPRA TINERETULUI

Tinerii respondenți (15-24 de ani) prezintă un interes deosebit pentru Eurobarometru, întrucât atitudinile și opiniile lor prefigurează tendințele și evoluțiile viitoare. Câteva constatări cheie:

● Clasificarea valorilor pe care Parlamentul European ar trebui să le apere cu prioritate este similară cu cea observată în rândul tuturor respondenților. Democrația se află în fruntea listei de valori pentru ambele grupuri (32 %; toți respondenții: 37 %), dar pentru tineri, libertatea de exprimare și de gândire este considerată la fel de importantă (32 %; toți respondenții: 27 %).

● Prioritățile pe care tinerii ar dori să le vadă abordate de Parlamentul European diferă ușor de cele ale populației generale. În timp ce lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale se situează în continuare pe primul loc (40 %; toți respondenții: 38 %), i se alătură acțiunea de combatere a schimbărilor climatice, care este mult mai probabil să fie menționată de persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani decât de populația generală (40 % față de 31 %).

42 % dintre respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani spun că este extrem de important pentru ei să voteze personal la alegerile europene – este puțin mai puțin probabil să spună acest lucru decât media (48 %).

● A face o schimbare contează pentru tineri. Solicitat din motive de a vota, fiind o datorie civică (35 %; toți respondenții: 38 %) și dorința de a susține un partid politic (35 % față de 36 %) sunt principalele două motive atât pentru tineri, cât și pentru medie. Cu toate acestea, dorința de a schimba lucrurile (33 % față de 29 %) se situează pe locul al treilea în rândul tinerilor respondenți.

VIITORULSE AFLĂ ÎN FAȚA NOASTRĂ – UN PRIM MIROS DE PRIMĂVARĂ

Sondajul Eurobarometru din primăvara anului 2023 arată că cetățenii au o imagine ambivalentă cu privire la starea Uniunii. Acestea evaluează rezultatele obținute de UE și de Parlamentul European în perioade de criză cu ochi critici, dar recunosc, de asemenea, succesul. Ei dețin imagini divergente ale UE și PE, dar au un grad ridicat de încredere în procesele democratice din Europa. În ciuda crizei și a iernii nemulțumirii experimentate, aceste opinii – în cea mai mare parte – nu au suferit schimbări majore în ultimele șase luni. Cu toate acestea, există o excepție remarcabilă de la acest model. Când oamenii au fost întrebați în mod specific despre evoluțiile viitoare, răspunsurile au avut tendința de a fi mult mai strălucitoare decât acum o jumătate de an:

În ceea ce privește viitorul UE, aproape două treimi (64 %) declară că sunt optimiști cu privire la viitorul UE, în timp ce doar 32 % spun că sunt pesimiști. Proporția celor care sunt optimiști a crescut cu șapte puncte procentuale de la sondajul anterior din toamna anului 2022.

În ceea ce privește propriul standard de viață, marea majoritate a respondenților se așteaptă în continuare la o reducere în anul următor (79 %), dar această cifră este semnificativ mai mică de jumătate de an – a scăzut cu șase puncte procentuale. De asemenea, este mai probabil ca cetățenii să indice că nu se așteaptă la nicio modificare a nivelului lor de trai (19 %, + 5 puncte procentuale).

În ceea ce privește dezvoltarea economică viitoare, majoritatea respondenților se așteaptă în continuare la o deteriorare în anul următor (52 %), dar această cifră este semnificativ mai mică decât cu jumătate de an în urmă – a scăzut cu opt puncte procentuale.

Deci, în ciuda contextului dificil, tendințele ar putea indica primele semne ale unei inversări – o recuperare atitudinală care se transformă încet, dar constant într-o viziune mai pozitivă asupra lucrurilor viitoare.

A mai fost un punct în chestionar care a fost demn de remarcat. Nu a fost vorba despre opinii sau atitudini, ci despre sentimente. Respondenților li s-au prezentat paisprezece sentimente – pozitive și negative – și au fost întrebați care dintre ei descrie cel mai bine starea lor emoțională actuală. Desigur, alegerile lor reflectă ambiguitatea vremurilor, dar răspunsul principal a fost: plin de speranță (37 %).

În prezent, europenii trec printr-o perioadă de dificultăți. Cu toate acestea, speranța lor pentru viitor îi va ajuta cu siguranță în eforturile lor comune de a face din „permacriză” un cuvânt din trecut.

CONTEXT

Activitatea de teren pentru sondajul Eurobarometru al Parlamentului European din primăvara anului 2023 a fost efectuată de Kantar între 2 și 26 martie în toate cele 27 de state membre ale UE. Pentru a interpreta corect rezultatele sondajului, este esențial să se ia în considerare contextul politic și societal la momentul lucrului pe teren. Toate rezultatele naționale pentru întrebările adresate în cadrul acestui sondaj – și, în continuare, și rezultatele medii europene – trebuie privite în lumina situației și a dezbaterii publice din momentul lucrărilor pe teren.

RĂZBOIUL RUSIEI ÎMPOTRIVA UCRAINEI

La un an de la invazia pe scară largă a Rusiei în Ucraina, războiul pe teritoriul european a continuat să joace un rol central în dezbaterea publică, în special în contextul în care lumea a comemorat prima aniversare a agresiunii ilegale la 24 februarie 2023. Cu puțin timp înainte de intrarea conflictului în cel de-al doilea an, Adunarea Generală a ONU a votat cu o largă majoritate în favoarea unei rezoluții care cere Rusiei să se retragă din Ucraina „necondiționat și imediat” și să ajungă la o „pace globală, dreaptă și durabilă”. 141 de state membre au votat în favoarea acestei rezoluții și doar șapte au votat împotriva acestei rezoluții – Belarus, Republica Populară Democrată Coreeană, Eritreea, Mali, Nicaragua, Rusia și Siria. Dintre cele 32 de abțineri au fost China, India și Pakistan.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

De la începutul războiului Rusiei împotriva Ucrainei, UE a oferit sprijin umanitar, politic, financiar și militar Ucrainei. UE a convenit foarte rapid asupra unei serii de sancțiuni împotriva Rusiei ca răspuns la invazie și de atunci a rămas decisivă și unită în acțiunile sale.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en La 25 februarie 2023, liderii UE au convenit asupra celui de al zecelea pachet de sancțiuni ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia, inclusiv interzicerea exporturilor de tehnologie critică și de bunuri industriale și impunerea de sancțiuni suplimentare împotriva persoanelor și entităților, inclusiv a factorilor de decizie cheie, a liderilor militari, a comandanților militari ai grupului Wagner și a producătorilor de drone.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Deoarece multe orașe ucrainene au continuat să suporte atacuri cu rachete rusești și cu lupte deosebit de intense asupra orașului Bakhmut, Ucraina a subliniat necesitatea urgentă de a primi mai multe arme. Furnizarea de arme și muniții Ucrainei a reprezentat un subiect major în multe state membre ale UE în perioada de lucru pe teren. UE a lucrat la transferurile de muniție din stocurile naționale existente, la achizițiile europene comune pentru a acoperi nevoile militare și la o creștere semnificativă a capacității de producție pentru a ajuta Ucraina să livreze arme, precum și pentru a restabili rezervele europene.

La 13 martie, Rusia a convenit să prelungească acordul de export de cereale din Ucraina prin Marea Neagră cu 60 de zile după negocierile cu ONU. În același timp, Comisia Europeană a avut în vedere lansarea unei rezerve pentru situații de criză pentru trei țări învecinate cu Ucraina: Polonia, Bulgaria și România suferă de presiunea exercitată de importurile de cereale din Ucraina pe piețele din aceste țări.

La 17 martie, Curtea Penală Internațională (CPI) a emis un mandat de arestare pe numele lui Vladimir Putin pentru „deportarea ilegală” a copiilor ucraineni în Rusia.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and La 20 martie, președintele chinez Xi Jinping a sosit la Moscova pentru o vizită de stat de trei zile, unde s-a întâlnit cu președintele Putin, devenind primul lider străin care s-a întâlnit cu președintele Putin de când a fost acuzat de crime de război de către CPI.

În martie 2022, UE a activat Directiva privind protecția temporară,5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ ajutând persoanele care fug din calea războiului. De atunci, refugiații ucraineni au dreptul la un permis de ședere, precum și la acces la educație și la piața forței de muncă. UE găzduiește în prezent aproximativ 4 milioane de ucraineni care au părăsit invazia și au găsit adăpost în statele membre.

În urma agresiunii Rusiei, Finlanda și Suedia au renunțat la politicile lor de nealiniere militară de zeci de ani și au aplicat pentru a adera la NATO în mai 2022. În timp ce Finlanda s-a apropiat de obiectivul său de a intra rapid în Pactul transatlantic de apărare, parlamentul său a aprobat în mod covârșitor legislația necesară în timpul lucrărilor pe teren, Suedia a continuat să fie blocată de Türkiye și Ungaria.

CONTEXTULECONOMIC

Economia UE în 2022 a evitat cu strictețe recesiunea. Începând cu toamna anului 2022, economia UE a înregistrat mai multe evoluții pozitive. Datorită eforturilor concertate și planului REPowerEU, UE a reușit să umple depozitele de gaze la niveluri istorice ridicate și importurile de energie diversificate, contribuind la reducerea dependenței de combustibilii fosili din Rusia. În pofida șocului energetic și a inflației record ridicate, încetinirea din trimestrul III 2022 s-a dovedit a fi mai ușoară decât se estimase anterior, iar în al patrulea trimestru al anului 2022, economia UE a gestionat o stagnare largă, în loc de contracția de 0,5 % preconizată în toamnă. Previziunile economice ale CE din iarna anului 2023 ridică perspectivele de creștere economică și reduc ușor proiecțiile privind inflația. Creșterea pentru 2022 este estimată în prezent la 3,5 % atât în UE, cât și în zona euro. Se preconizează că PIB-ul UE va crește cu 0,8 % în 2023 și cu 1,6 % în 2024.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Potrivit datelor publicate de Eurostat, Oficiul de Statistică al UE, inflația anuală a Uniunii Europene a fost de 8,3 % în martie 2023, în scădere de la 9,9 % în februarie. Cu un an în urmă, rata era de 7,8 %. Rata anuală a inflației în zona euro a fost de 6,9 % în martie 2023, în scădere de la 8,5 % în luna februarie. Cu un an în urmă, rata era de 7,4 %. Cele mai scăzute rate anuale au fost înregistrate în Luxemburg (2,9 %), Spania (3,1 %) și Țările de Jos (4,5 %). Cele mai ridicate rate anuale au fost înregistrate în Ungaria (25,6 %), Letonia (17,2 %) și Cehia (16,5 %).7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

Mai multe luni de scădere a ratelor inflației confirmă faptul că inflația a atins un nivel maxim, însă aceasta rămâne ridicată și se preconizează că nivelul scăzut al consumului va persista pe termen scurt, pe măsură ce inflația continuă să depășească creșterea salariilor nominale. Înăsprirea monetară va continua, exercitând o presiune asupra investițiilor. La 17 martie, Banca Centrală Europeană (BCE) a decis o nouă creștere a ratelor dobânzilor cu 0,50 %, în8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html ciuda panicii declanșate pe piețele financiare de criza din Silicon Valley Bank cu o săptămână mai devreme.

Piețele forței de muncă au continuat, de asemenea, să înregistreze performanțe puternice, rata șomajului în UE menținându-se la cel mai scăzut nivel din toate timpurile de 6,0 % în februarie 2023.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

În orientările sale de politică bugetară pentru 2024, Comisia Europeană a eliminat clauza derogatorie generală care a dezactivat Pactul de stabilitate și de creștere de la începutul pandemiei de COVID-19, îndemnând statele membre să înceapă eliminarea treptată a subvențiilor masive pentru energie, deoarece a anunțat că va lansa „proceduri de deficit excesiv” în primăvara anului 2024. Discuțiile privind modalitățile de reformare a Pactului de stabilitate și de creștere sunt în curs de desfășurare.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

INSTITUȚIILEUE ȘI CONTEXTUL LEGISLATIV LA NIVELUL UE

La 9 decembrie 2022, poliția federală belgiană a arestat mai multe persoane sub acuzația de spălare de bani și corupție, inclusiv unul dintre vicepreședinții Parlamentului European și foști deputați în Parlamentul European. Scandalul a fost numit „Qatargate” în legătură cu acuzațiile potrivit cărora numerarul a fost primit de la țări terțe pentru a influența factorii de decizie din UE. În ianuarie 2023, președinta Parlamentului European, Metsola, a inițiat un proces de reformă în 14 puncte, cu scopul de a consolida instrumentele Parlamentului European privind transparența, etica și conduita pentru a menține încrederea publicului în instituție. În timpul lucrărilor pe teren, Comisia a anunțat că intenționează să înăsprească normele privind călătoriile plătite ale oficialilor europeni, în urma dezvăluirilor că Qatarul a plătit o parte din cheltuielile de călătorie ale directorului general în timp ce Comisia negocia un acord privind transportul aerian cu Qatarul.

La începutul anului, Suedia a preluat președinția prin rotație a Consiliului Uniunii Europene, anunțând ca priorități securitatea, competitivitatea, tranziția verde și cea energetică, valorile democratice și statul de drept.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Cu câteva zile înainte de începerea lucrărilor pe teren, Comisia Europeană a interzis oficialilor să utilizeze aplicația TikTok pe dispozitivele corporative din cauza temerilor legate de posibile probleme de securitate și de protecție a datelor. Ulterior, Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene au anunțat, de asemenea, restricții similare TikTok.

Ziua internațională a femeii din 8 martie a fost marcată de numeroase evenimente în statele membre. UE a luat o decizie istorică privind drepturile femeilor, impunând sancțiuni împotriva a nouă persoane și a trei organizații pe care le consideră responsabile pentru violența sexuală și încălcările pe scară largă ale drepturilor femeilor. Sancțiunile interzic intrarea în UE și accesul la active și circulația acestora în interiorul UE.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

De asemenea, Uniunea Europeană a continuat să lucreze la obiectivul său global de a face blocul neutru din punct de vedere climatic până în 2050. Perioada de lucru pe teren a fost marcată de opoziția crescândă față de interzicerea motoarelor cu combustie în Europa. În octombrie 2022, negociatorii Consiliului UE și ai Parlamentului European au ajuns la un acord de principiu cu privire la regulamentul privind aplicarea obligatorie a ratei de emisii zero pentru autoturismele și camionetele noi începând cu 2035. Cu toate acestea, la începutul lunii martie, într-un ultim moment, mai multe state membre, inclusiv Germania, și-au retras sprijinul pentru interdicție, solicitând o scutire pentru autoturismele care utilizează e-combustibil.

De asemenea, în contextul legislației privind clima, Franța și alte câteva state membre ale UE au făcut eforturi pentru a include energia nucleară în cadrul politicii UE privind energia din surse regenerabile. Nu în ultimul rând, Parlamentul European a votat la 14 martie un text care vizează reducerea semnificativă a amprentei de carbon a clădirilor până în 2030. Pentru prima dată la nivel european, acest text abordează stocul de locuințe și clădiri existente, cu un calendar pentru renovarea obligatorie. Clădirile noi vor avea emisii zero începând cu 2028.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

ALTE EVENIMENTE MAJORE LA NIVEL NAȚIONAL ȘI INTERNAȚIONAL

La 27 februarie, cu puțin timp înainte de activitatea pe teren, UE și Regatul Unit au convenit asupra unor noi norme comerciale pentru Irlanda de Nord. Acordul, numit „Cadrul Windsor”, a urmat luni de discuții menite să faciliteze comerțul post-Brexit dintre Irlanda de Nord și restul Regatului Unit.

Pe 28 februarie, o coliziune frontală a avut loc între două trenuri la sud de Valea Tempe din Grecia și a ucis cel puțin 58 de persoane, printre care mulți studenți. Această tragedie a zguduit Grecia și a dezlănțuit o revărsare națională de durere și indignare îndreptată în principal împotriva guvernului și a oficialilor țării. În timp ce cauza directă a acestui dezastru ar fi putut fi eroarea umană, rețeaua feroviară a suferit ani de investiții insuficiente și neglijență.

Începând cu 7 martie, protestatarii georgieni au ieșit în stradă împotriva unei legi care ar fi declarat mass-media și organizațiile neguvernamentale care primesc mai mult de 20 % din fondurile lor din străinătate ca „agenți de influență străină”. Protestanții se temeau că legea va reproduce o legislație similară din Rusia, care a fost folosită pentru a restricționa societatea civilă și pentru a oprima oponenții guvernului, marcând o schimbare autoritară. Protestele au forțat guvernul georgian să retragă proiectul de lege.

Coastele mediteraneene au fost scena mai multor naufragii care transportau migranți și provoacă pierderi umane. Cel puțin 62 de persoane au murit, inclusiv 12 copii, când o barcă de lemn cu vele din Türkiye care transporta migranți din Afganistan, Iran și alte câteva țări în Europa s-a prăbușit pe 26 februarie împotriva rocilor de pe coasta Calabriană. Aproximativ 30 de migranți au fost dați dispăruți și se presupune că s-au înecat după ce o barcă supraaglomerată s-a răsturnat în timpul unei tentative de salvare a unei nave de marfă în largul coastei Libiei, la 12 martie.

La 20 martie, președintele francez Macron a supraviețuit unui vot de cenzură în parlament, după ce a promovat o reformă a pensiilor profund nepopulară și mult contestată fără un vot în parlament, invocând un instrument constituțional controversat – articolul 49.3. Acest lucru a dus la noi acțiuni de indignare și grevă, precum și la proteste din ce în ce mai violente în întreaga țară.

ALEGERI

Pe 12 februarie, înainte de începerea lucrărilor pe teren, Nikos Christodoulides – un candidat independent de centru susținut de social-democrați și partide liberale – a câștigat alegerile prezidențiale din Cipru cu 51,9 % din voturi. Prezența la vot a fost de 72,45 %.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide Unul dintre subiectele campaniei sale a fost reluarea negocierilor pentru reunirea insulei. Prin urmare, Christodoulides s-a adresat partenerilor europeni pentru a introduce un nou impuls în procesul de soluționare, întâlnindu-se cu președinta PE, Roberta Metsola, cu președinta CE, Ursula von der Leyen, și cu președintele Consiliului European, Charles Michel, în martie 2023.

Estonia a ales un nou parlament național la 5 martie, confirmând-o pe Kaja Kallas, cunoscută pentru sprijinul său neclintit pentru Ucraina, ca prim-ministru. Partidul său, Partidul Reformei liberale, care face parte din Grupul Renew Europe din Parlamentul UE, a câștigat 31,2 % (+ 2,3), cel mai bun rezultat din istoria partidului, iar Kallas a primit cel mai mare număr de voturi preferențiale ale oricărui politician la alegerile parlamentare naționale. Partidul de dreapta EKRE, care face parte din Grupul ID din Parlamentul UE, s-a clasat pe poziția a doua, dar a scăzut de la 17,8 % în 2019 la doar 16,1 % din voturi. Acesta a militat împotriva poziției ferm pro-Ucraine a Estoniei și a vizat Kallas pentru creșterea inflației în țară. Mai mult de jumătate din buletinele de vot au fost exprimate electronic, ceea ce probabil a ajutat la o prezență record de 63 %.15 https://www.valimised.ee/en

La 15 martie, au avut loc alegeri regionale în Țările de Jos și au condus la un succes istoric al partidului de interes agrar BoerBurgerBeweging (BBB),16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente un partid relativ tânăr fondat în 2019, care a câștigat inițial tracțiune prin proteste împotriva legilor de reducere a azotului. Rezultatele alegerilor au însemnat un regres pentru actualul prim-ministru Mark Rutte, în condițiile în care reprezentanții provinciilor olandeze urmează să aleagă membrii Senatului. Senatul nu poate modifica legislația, dar are puterea de a aproba sau respinge legile. În timp ce guvernul prim-ministrului Rutte a avut doar o minoritate în Senat înainte, această minoritate a fost redusă și mai mult.

Atât Finlanda, cât și Bulgaria urmau să organizeze alegeri parlamentare pe 2 aprilie, iar campaniile electorale erau în plină desfășurare în timpul lucrărilor pe teren. Pentru bulgari a fost a cincea oară în doi ani când au fost chemați să voteze în alegerile parlamentare, deoarece țara se adâncește în criza politică și instabilitate.

METODOLOGIE

Metodologia utilizată în acest sondaj Eurobarometru din primăvara anului 2023, realizat în valul 99.1, este cea a sondajelor Eurobarometru efectuate pentru Direcția Generală Comunicare a Parlamentului European (Unitatea de monitorizare a avizelor publice). Sondajul a fost realizat de Kantar Public între 2 și 26 martie 2023 în toate cele 27 de state membre ale UE. În total, au fost efectuate 26376 de interviuri. Rezultatele UE au fost ponderate în funcție de dimensiunea populației din fiecare țară.

Sondajele Eurobarometru sunt efectuate față în față în casele oamenilor sau la domiciliu, în limba națională. În toate țările, a fost utilizat CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

În Danemarca, Cehia, Malta și Finlanda, unele interviuri au fost efectuate prin intermediul tehnicii de interviu video asistat de calculator (CAVI). Intervievatorul administrează chestionarul respondentului de la distanță prin videoconferință, unde ambele părți se pot vedea reciproc: condițiile interviurilor sunt foarte asemănătoare cu cele ale interviurilor față în față.

În urma Regulamentului general al UE privind protecția datelor (RGPD), respondenții au fost întrebați dacă ar fi de acord sau nu să primească întrebări cu privire la aspecte care ar putea fi considerate „sensibile”.

Cititorul trebuie să fie conștient de faptul că, în prezentul raport, evoluția unui indicator specific este considerată stabilă în ansamblu atunci când variază cu ± 2 puncte procentuale sau mai puțin. Pentru mai multe informații, vă rugăm să consultați tabelul indicat la pagina XX pentru marja de eroare în funcție de numărul de interviuri.

Notă: În acest raport, țările UE sunt menționate prin abrevierea lor oficială.

Abrevierile utilizate în prezentul raport corespund:

Belgia	FII	Franța	FR	Țările de Jos	NL
Bulgaria	BG	Croația	HR	Austria	AT
Cehia	CZ	Italia	EA	Polonia	PL
Danemarca	DK	Republica Cipru	CY*	Portugalia	PT
Germania	DE	Letonia	LV	România	RO
Estonia	EE	Lituania	LT	Slovenia	SI
Irlanda	IE	Luxemburg	LU	Slovacia	SK
Grecia	EL	Ungaria	HU	Finlanda	FI
Spania	ES	Malta	MT	Suedia	SE
Uniunea Europeană – media ponderată pentru cele 27 de state membre	UE-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, ȘI ANUME, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	zona euro
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	din afara zonei euro
*Cipru în ansamblu este unul dintre cele 27 de state membre ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, acquis-ul comunitar a fost suspendat în partea din țară care nu este controlată de guvernul Republicii Cipru. Din motive practice, numai interviurile efectuate în partea din țară controlată de guvernul Republicii Cipru sunt incluse în categoria „CY” și în media UE-27.

1. VIAȚA ÎN UE: DEMOCRAȚIA ȘI NIVELUL DE TRAI

Care sunt atitudinile europenilor față de starea democrației în Uniunea Europeană, față de schimbările nivelului lor de trai în contextul creșterii nivelului inflației, precum și față de așteptările lor cu privire la situația economică și la propriile condiții de viață? Sondajul arată o imagine a atașamentului continuu față de valorile democratice și a satisfacției generale față de democrația UE, pe fondul dificultăților personale și economice persistente. În plus, deteriorarea percepției asupra perspectivelor economice personale ale cetățenilor și a așteptărilor acestora cu privire la condițiile lor de viață viitoare, astfel cum s-a observat în sondajul Parlamentului din toamna anului 2022, pare să fi încetat.

Această imagine mixtă este probabil cel mai bine ilustrată de faptul că europenii tind să-și descrie statutul emoțional ca fiind plin de speranță, încrezător și calm, dar și ca nesigur și anxios. În ceea ce privește atitudinile față de democrație, cetățenii prețuiesc democrația ca valoare pe care Parlamentul European ar trebui să o apere cu prioritate. De asemenea, aceștia continuă să fie mulțumiți atât de modul în care funcționează democrația în UE și în țara lor, cât și de o varietate de aspecte specifice ale democrației UE. Cu toate acestea, europenii sunt mai puțin mulțumiți de măsurile luate de UE și de guvernele lor naționale pentru a face față crizei costului vieții. Acest lucru nu este surprinzător, având în vedere că cei mai mulți dintre ei au experimentat sau se așteaptă să se confrunte cu o scădere a nivelului lor de trai și că o mare parte a cetățenilor întâmpină dificultăți în a-și plăti facturile cel puțin din când în când. În ciuda impactului războiului din Ucraina asupra vieții cetățenilor, există în continuare o aprobare pe scară largă a sprijinului UE pentru Ucraina. În cele din urmă, în contextul încetinirii ratei inflației între sfârșitul anului 2022 și începutul anului 2023,17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January înrăutățirea așteptărilor europenilor cu privire la condițiile lor de viață și la economia națională înregistrată în octombrie-noiembrie 2022 a permis stabilizarea acestor indicatori.

Valori pe care Parlamentul European ar trebui să le apere în mod prioritar

Democrația se află în fruntea listei de valori pe care Parlamentul European ar trebui să le apere cu prioritate. Ca și în sondajele anterioare, democrația este cea mai frecvent menționată valoare de către cetățeni (37 %, + 1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022), urmată de protecția drepturilor omului în UE și la nivel mondial (28 %, -1 pp) și libertatea de exprimare și de gândire (27 %, -1 pp). Mai mult de o cincime dintre respondenți consideră că Parlamentul European ar trebui să acorde prioritate statului de drept (24 %, nicio schimbare), egalității între femei și bărbați (21 %, fără schimbare) și solidarității între statele membre ale UE și între regiunile sale (21 %, -2 pp). Toate celelalte valori sunt citate de mai puțin de unul din cinci respondenți.

Rezultatele au rămas, în linii mari, stabile de când această întrebare a fost adresată ultima dată în octombrie-noiembrie 2022.

Democrație Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume Libertatea de exprimare și de gândire Statul de drept Egalitatea între femei și bărbați Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile acestora Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei Respectarea identităților naționale. culturi și tradiții în statele membre ale UE Toleranță și respect pentru diversitate în societate Libertatea de circulație Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume Combaterea discriminării și protecția minorităților Libertatea religioasă și de credință Dreptul de a solicita azil în urma persecuției Nu știu Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (%) În 14 țări, democrația este valoarea cea mai menționată (sau cea mai comună) pe care Parlamentul European ar trebui să o apere cu prioritate. Protecția drepturilor omului este o prioritate majoră (sau o prioritate de vârf comună) pentru respondenții din nouă țări.

Egalitatea între femei și bărbați este cea mai frecvent citată valoare în Belgia și Franța. Libertatea de mișcare se află în fruntea listei de priorități din Bulgaria și se situează pe locul cel mai înalt în Slovacia și România, în timp ce libertatea de exprimare și de gândire este cea mai comună valoare menționată în Irlanda și Slovacia. Estonia este singura țară în care respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale din statele membre ale UE este considerată o prioritate de top de către respondenți.

Democrație Libertatea de circulație Respectarea identităților, a legăturilor și a tradițiilor naționale în statele membre ale UE Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume Egalitatea între femei și bărbați Libertatea de exprimare și de gândire QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 ANSWERS) (% – Cel mai menționat răspuns după țară)

Democrația se numără printre cele trei valori menționate cel mai frecvent în 21 de țări, cu proporții variind de la 52 % în Suedia, 51 % în Germania și 49 % în Finlanda, la 24 % în Croația, Slovenia și România.

În mod similar, protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume se situează în primele trei valori în 20 de țări. Acest lucru este menționat cel mai frecvent de respondenții din Suedia (46 %), Cipru (43 %) și Țările de Jos (39 %). În schimb, 22 % din Italia și Polonia consideră că acest lucru ar trebui să fie o prioritate.

Libertatea de exprimare și de gândire se numără printre primele trei valori de apărat în 16 țări. Mai mult de o treime menționează acest lucru în Letonia, Țările de Jos și Suedia (toate 34 %), în timp ce mai puțin de o cincime fac acest lucru în Portugalia (14 %) și Ungaria (19 %).

Statul de drept se situează printre primele trei din zece țări. Această valoare este menționată cel mai mult în Finlanda (38 %), urmată de Bulgaria, Germania și Grecia (toate 34 %), în timp ce este cel mai puțin probabil să fie citată în Portugalia (12 %), Franța și Lituania (ambele 14 %).

Egalitatea între femei și bărbați este considerată cea mai mare valoare în Franța (36 %) și Belgia (34 %) și este a doua cea mai bună valoare din Luxemburg (30 %). La capătul opus al scalei, acest lucru este menționat cu 9 % în Estonia și cu 11 % în Grecia și Lituania.

În șase țări, solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale se situează printre primele trei valori. Proporțiile variază de la 38 % în Grecia și 32 % în Portugalia și 28 % în Bulgaria, la 11 % în Irlanda, 12 % în Danemarca și 14 % în Austria.

Democrație Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume Libertatea de exprimare și de gândire Statul de drept Egalitatea între femei și bărbați Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile acestora Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE Toleranță și respect pentru diversitate în societate Libertatea de circulație Combaterea discriminării și protecția minorităților Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume Libertatea religioasă și de credință Dreptul de a solicita azil în urma persecuției Altele (spontane) Nici unul (spontan) Nu știu Refuz (spontan) Primul articol cel mai frecvent menționat Al doilea articol cel mai frecvent menționat Al treilea articol cel mai frecvent menționat Martie 2023 QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (%) Proporția celor care consideră că libertatea de circulație este o valoare pe care Parlamentul European ar trebui să o apere cu prioritate este deosebit de ridicată în Bulgaria (37 %), în timp ce respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE este mai probabil să fie menționată în Estonia (36 %) decât în alte țări.

Din octombrie-noiembrie 2022, democrația a devenit mai importantă ca valoare de apărat pentru respondenții din 14 țări, în special în Portugalia (35 %, + 8 pp), Luxemburg (39 %, + 7 pp), Austria (40 %, + 5 pp), Franța (32 %, + 5 pp) și Slovacia (25 %, + 5 pp). În schimb, ponderile în scădere ale respondenților menționează democrația în Italia (34 %, -5 pp) și în Polonia (29 %, -3 pp). Această cifră a rămas neschimbată sau stabilă în 17 țări.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să fie Parlamentul European să ne apărăm cu prioritate? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 ANSWERS) (% – Democrație)

Egalitatea între femei și bărbați a crescut ca importanță în șase țări, comparativ cu perioada octombrie-noiembrie 2022. Luxemburg este de departe țara în care creșterea a fost cea mai mare (30 %, + 11 pp), urmată de Germania (18 %, + 5 pp), Belgia (34 %, + 4 pp), Austria (29 %, + 4 pp) și Letonia (13 %, + 4 pp). La polul opus, egalitatea între femei și bărbați este mai puțin menționată în Danemarca (19 %, -5 pp), Spania (27 %, -4 pp), Malta (18 %, -3 pp) și Franța (36 %, -3 pp). Această proporție a rămas neschimbată sau stabilă în 17 țări.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 ANSWERS) (% – Egalitatea între femei și bărbați)

Concentrându-se asupra rezultatelor în rândul celor mai tineri respondenți (și anume, cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani), clasamentul valorilor este, în linii mari, în concordanță cu cel observat în rândul tuturor respondenților, cu unele mici diferențe. Democrația se află în fruntea listei de valori care trebuie apărate și în cadrul acestei grupe de vârstă, dar i se adaugă libertatea de exprimare și de gândire (ambele cu 32 %), protecția drepturilor omului în UE și la nivel mondial (27 %) fiind pe locul al treilea. Cei mai tineri respondenți au mai puține șanse decât media de a menționa democrația (32 % față de 37 %), statul de drept (17 % față de 24 %) și solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile acestora (15 % față de 21 %). Cu toate acestea, este mai probabil ca aceștia să aleagă libertatea de exprimare și de gândire (32 % vs 27 %), toleranța și respectul pentru diversitate în societate (20 % față de 16 %) și lupta împotriva discriminării și pentru protecția minorităților (19 % vs 14 %).

Democrație Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume Libertatea de exprimare și de gândire Statul de drept Egalitatea între femei și bărbați Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile acestora Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE Toleranță și respect pentru diversitate în societate Libertatea de circulație Combaterea discriminării și protecția minorităților Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume Libertatea religioasă și de credință Dreptul de a solicita azil în urma persecuției Nu știu QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 ANSWERS) (% – Egalitatea între femei și bărbați) (notă: aceste ultime cuvinte sunt o eroare de la copy/paste) UE-27 15-24 de ani

Analiza sociodemografică se axează pe primele șase valori pe care cetățenii consideră că Parlamentul European ar trebui să le apere cu prioritate. Bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că democrația (41 % față de 34 %) și statul de drept (28 % vs. 20 %) ar trebui să fie prioritizate, în timp ce inversul este valabil pentru egalitatea între bărbați și femei (16 % vs. 27 %).

Persoanele care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai susceptibile de a cita protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume (31 %). Respondenții care și-au încheiat studiile în vârstă de 15 ani sau mai puțin sunt cei mai puțin susceptibili să spună că Parlamentul European ar trebui să acorde prioritate libertății de exprimare și de gândire (21 %) și statului de drept (20 %).

Respondenții care se consideră a face parte din clasa de mijloc superioară sau superioară a societății sunt mai predispuși decât cei care se consideră clasa muncitoare să menționeze apărarea statului de drept (29-32 % față de 22 %), în timp ce inversul este valabil pentru egalitatea între femei și bărbați (17-18 % față de 24 %).

Respondenții care consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun sunt mai predispuși decât cei care consideră că este un lucru rău să considere democrația (40 % vs 33 %), protecția drepturilor omului în UE și solidaritatea la nivel mondial (32 % vs 19 %) și solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale (24 % vs. 13 %) ca valori de apărat.

În cele din urmă, respondenții care au o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să spună că ar trebui să se acorde prioritate protecției drepturilor omului în UE și la nivel mondial (31 % față de 24 %) și solidarității între statele membre ale UE și între regiunile sale (26 % față de 16 %). În schimb, cei care au o imagine negativă sunt mai predispuși să menționeze libertatea de exprimare și de gândire (33 % față de 23 %).

QA6ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi?
Egalitatea între femei și bărbați	Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile acestora	Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume	Libertatea de exprimare și de gândire	Democrație	Statul de drept
UE-27	21	21	28	27	37	24
Sexul
Bărbat	16	22	27	28	41	28
Femeie	27	19	30	26	34	20
Vârstă
15-24	23	15	27	32	32	17
25-39	22	21	30	27	37	22
40-54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Educație (sfârșitul)
15 —	23	21	27	21	39	20
16-19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Încă mai studiază	24	14	29	31	35	18
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	24	18	25	27	35	22
Clasa de mijloc inferioară	20	20	28	26	40	23
Clasa de mijloc	21	22	30	27	37	24
Clasa de mijloc superioară	18	23	30	29	40	29
Clasa superioară	17	27	32	23	52	32
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	20	26	31	23	40	26
Neutră	23	19	28	28	36	23
Negativă	21	16	24	33	36	24
Opinia cu privire la apartenența țării la UE
Un lucru bun	21	24	32	25	40	25
Un lucru rău	21	13	19	31	33	22
Nici un lucru bun, nici un lucru rău	22	17	25	30	33	22

Statutul emoțional actual al cetățenilor

Respondenții au fost întrebați cum ar descrie cel mai bine starea lor emoțională actuală atunci când se gândesc la viața pe care o duc. Un amestec de emoții pozitive și negative sunt observate printre primele șase răspunsuri, deși cele pozitive predomină ușor. În special, mai mult de o treime spun că sunt plini de speranță (37 %), în timp ce aproximativ un sfert sau mai mult își descriu statutul emoțional ca fiind încrezător (27 %), calm (26 %) și motivat (24 %). Pe partea negativă, aproximativ o treime spun că sunt incerte (34 %) și mai mult de un sfert se simt anxioase (27 %).

Toate celelalte emoții sunt menționate de mai puțin de o cincime: împlinit (17 %), temător, neajutorat (ambele cu 16 %), descurajat, frustrat (ambele cu 15 %), vesel (14 %), furios (13 %) și împuternicit (11 %).

Plin de speranță Incert Încrezătoare Nerăbdător Calm Motivată Împlinită Înfricoșător Neajutorată Descurajat Descurajat Frustrată Veselă Supărat Împuternicit Nu știu Martie 2023 QA10ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (UE27) (%)

În opt țări, statutul emoțional este cel mai citat (sau comun cel mai citat), în timp ce sentimentul de calm este răspunsul de top (sau răspunsul de top comun) în alte patru țări. Majoritatea respondenților se simt încrezători în Danemarca și România și sunt împliniți în Țările de Jos.

Printre emoțiile negative, sentimentul de incertitudine este cel mai menționat (sau comun) cel mai menționat de respondenți din opt țări, majoritatea respondenților simțindu-se anxioși în alte patru țări. Numai în Franța, „frica” este răspunsul cel mai citat de respondenți pentru a descrie starea lor emoțională.

Incert Îndeplinită Plin de speranță Încrezătoare Calm Nerăbdător Înfricoșător Motivată QA10ab Când te gândești la viața pe care o duci, cum ai descrie cel mai bine starea ta emoțională actuală? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 ANSWERS) (% – Cel mai menționat răspuns după țară)

În21de țări, speranța este printre cele mai menționate trei sentimente ale respondenților atunci când se gândesc la viața pe care o duc, cu proporții variind de la mai mult de jumătate în Irlanda, Letonia (ambele 55 %) și Finlanda (52 %), la 15 % în Cipru, 22 % în Bulgaria și 23 % în Cehia.

Sentimentul de incertitudine se situează în primele trei răspunsuri în 14 țări, respondenții din Grecia (66 %), Cipru (56 %) și Slovacia (44 %) fiind cei mai predispuși să menționeze acest lucru. În schimb, acest statut emoțional este mai puțin răspândit în Danemarca (13 %), Țările de Jos (18 %) și Finlanda (21 %).

În zece țări, încrederea este unul dintre cele mai citate trei răspunsuri. Acest sentiment este cel mai difuz în Danemarca (51 %), Finlanda (47 %) și Irlanda (42 %), în timp ce 6 % menționează acest lucru în Cipru și Grecia și 12 % în Slovacia.

Sentimentul de anxietate se situează printre primele trei din zece țări, cu proporții variind de la 45 % în Germania, 43 % în Austria și 42 % în Grecia, la 7 % în Spania, 9 % în Cehia și 11 % în România.

Calmul este printre cele trei emoții menționate cel mai frecvent de respondenți pentru a descrie starea lor emoțională în 11 țări. Aceasta este citată de patru din zece sau mai mulți în Lituania (46 %), Letonia (41 %) și Suedia (40 %). La capătul opus al scalei, 13 % în Grecia și 15 % în Croația și Slovacia selectează acest răspuns.

Proporțiile care spun că sunt motivate sunt deosebit de ridicate în Țările de Jos (45 %) și Suedia (42 %). Olanda (63 %) este, de asemenea, țara cu cea mai mare pondere a respondenților care spun că sunt împliniți, în timp ce în Franța (41 %) cei mai mulți se descriu ca fiind temători.

Plin de speranță Incert Confident Nerăbdător Calm Motivată Fulfilled Înfricoșător Neajutorată Descurajat Frustrată Veselă Supărat Împuternicit Altele(spontane) Nu știu Primul articol cel mai frecvent menționat Al doilea articol cel mai frecvent menționat Al treilea articol cel mai frecvent menționat Martie 2022 QA10ab Când te gândești la viața pe care o duci, cum ai descrie cel mai bine starea ta emoțională actuală? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (%)

Sentimentele pozitive predomină mai mult în rândul celor mai tineri respondenți, adică al celor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, decât în rândul populației generale. În special, în timp ce speranța se află în fruntea listei de răspunsuri în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, precum și în rândul populației generale (42 % față de 37 %), al doilea termen cel mai frecvent menționat de cei mai tineri pentru a descrie starea lor emoțională este motivat (37 % față de 24 %), urmat de încredere (34 % față de 27 %). Pe lângă faptul că se simt mai încrezători, mai motivați și mai calmi decât media, respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt, de asemenea, mult mai predispuși să se simtă bucuroși (25 % față de 14 %) și ușor mai predispuși să se simtă calmi (30 % vs 26 %) și împliniți (21 % vs 17 %).

Cu toate acestea, este mai puțin probabil decât media să aleagă termeni negativi pentru a descrie starea lor emoțională. În special, sentimentele de anxietate (18 % vs 27 %), incertitudinea (28 % vs 34 %), neajutorarea (10 % vs 16 %), frica (11 % vs 16 %), frustrarea (10 % vs 15 %) și furia (8 % vs 13 %) sunt mai puțin răspândite în rândul celor mai tineri.

Plin de speranță Incert Confident Nerăbdător Calm Motivată Fulfilled Înfricoșător Neajutorată Descurajat Frustrată Veselă Supărat Împuternicit Altele(spontane) Nu știu UE-27 15-24 de ani QA10ab Când te gândești la viața pe care o duci, cum ai descrie cel mai bine starea ta emoțională actuală? În primul rând? Și apoi? (UE27) (%) Analizând datele socio-demografice pentru cele șase emoții cel mai frecvent menționate, pare clar că bărbații sunt mai predispuși să se simtă calmi (29 % față de 22 % dintre femei), încrezători (29 % vs 25 %) și motivați (26 % vs 22 %), în timp ce femeile sunt mai predispuse să se simtă anxioase (30 % față de 24 % dintre bărbați) și nesigure (36 % față de 32 %).

Respondenții care au petrecut mai mult timp în educație au mai multe șanse să menționeze sentimentele pozitive. De exemplu, 29 % dintre cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult spun că se simt motivați, comparativ cu 13 % dintre cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin. Reversul este valabil pentru sentimentele negative, cei care au terminat educația în vârstă de 15 ani sau mai puțin fiind mai predispuși să spună că sunt incerți (43 % față de 29 % dintre cei care au terminat studiile la vârsta de 20 de ani sau mai mult) sau anxioși (33 % vs 25 %).

Respondenții care au cele mai mici dificultăți în a-și plăti facturile sunt cei mai susceptibili să-și descrie starea emoțională folosind termeni pozitivi. De exemplu, 31 % dintre cei care nu au niciodata sau aproape niciodata dificultati spun ca sunt increzatori, comparativ cu 15 % dintre cei care au dificultati de cele mai multe ori. Acești respondenți sunt, de asemenea, cel mai puțin probabil să se simtă incerți (29 % față de 41-42 % dintre cei care au dificultăți cel puțin din când în când) sau anxioși (25 % față de 32 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să aibă sentimente pozitive. De exemplu, 47 % dintre cei care au o imagine pozitivă a UE se simt plini de speranță, față de 18 % dintre cei care au o imagine negativă. Invers este valabil pentru sentimentele de incertitudine (40 % dintre cei care au o imagine negativă față de 28 % dintre cei care au o imagine pozitivă) și anxietate (34 % față de 22 %).

Respondenții care cred că lucrurile din viața lor merg în direcția cea bună au mai multe șanse să-și descrie starea emoțională folosind termeni pozitivi și mai puțin probabil să aleagă termeni negativi. De exemplu, 43 % dintre acești respondenți se simt plini de speranță (față de 23 % dintre cei care spun că lucrurile merg în direcția greșită) și 30 % se simt nesiguri (față de 41 %). Același lucru este valabil și pentru cei care cred că lucrurile merg în direcția cea bună în UE sau în țara lor.

Cei care se așteaptă ca condițiile lor de viață și situația economiei naționale să fie mai bune într-un an au mai multe șanse să menționeze sentimentele pozitive. De exemplu, 36 % dintre cei care cred că lucrurile vor fi mai bune pentru condițiile lor de viață se simt motivați, comparativ cu 16 % dintre cei care cred că lucrurile vor fi mai rele. În schimb, respondenții care se așteaptă ca situația să se înrăutățească sunt mai predispuși să se simtă nesiguri sau anxioși. De exemplu, 38 % dintre cei care cred că lucrurile vor fi mai rele pentru economia națională au un sentiment de incertitudine, comparativ cu 25 % dintre cei care cred că lucrurile vor fi mai bune.

În mod similar, respondenții care sunt mulțumiți de măsurile UE sau naționale de combatere a creșterii costului vieții au mai multe șanse să aibă sentimente pozitive, în timp ce inversul este valabil atunci când vine vorba de sentimente negative. De exemplu, 36 % dintre cei care sunt mulțumiți de măsurile UE se simt încrezători (față de 22 % dintre cei care nu sunt mulțumiți), în timp ce 39 % dintre cei care nu sunt mulțumiți se simt incerți (față de 25 % dintre cei care sunt mulțumiți).

QA10ab Când te gândești la viața pe care o duci, cum ai descrie cel mai bine starea ta emoțională actuală? În primul rând? Și apoi? (% – UE-27)

Plin de speranță	Încrezătoare	Incert	Calm	Nerăbdător	Motivată
UE-27	36	26	34	26	26	24
Sexul
Bărbat	37	29	32	29	24	26
Femeie	36	25	36	22	30	22
Vârstă
15-24	42	34	28	30	18	37
25-39	37	26	33	25	24	29
40-54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Educație (sfârșitul)
15 —	34	19	43	22	33	13
16-19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Încă mai studiază	44	36	28	31	20	37
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	26	15	42	15	32	16
Din când în când	33	21	41	20	28	19
Aproape niciodată/niciodată	39	31	29	29	25	27
Imaginea UE
Pozitivă	47	36	28	30	22	31
Neutră	33	23	38	25	28	20
Negativă	18	13	40	17	34	15
Lucrurile din viața ta se întâmplă în
Direcția corectă	43	33	30	29	24	29
Direcție greșită	23	14	41	17	32	13
Nici	33	20	44	22	33	18
Situația așteptărilor economiei naționale
Mai bună	46	36	25	29	21	33
Mai rău	31	22	38	23	30	21
Același	42	32	31	29	24	27
Situația așteptărilor în ceea ce privește condițiile de viață
Mai bună	44	33	25	26	19	36
Mai rău	27	18	41	20	33	16
Același	43	33	30	30	23	28
Satisfacția față de măsurile naționale luate pentru a aborda costul vieții
Satisfăcut	43	36	27	30	25	28
Nemulțumit	34	22	38	23	28	22
Satisfacția față de măsurile luate de UE pentru a aborda costul vieții
Satisfăcut	45	36	25	30	23	30
Nemulțumit	32	22	39	22	29	21

Cum merg lucrurile în UE și în statele membre

Aproximativ un sfert dintre respondenți (26 %, + 2 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) văd că lucrurile merg în direcția cea bună în propria lor țară, în timp ce o majoritate clară (61 %, -1 pp) consideră că lucrurile merg în direcția greșită. În urma unei scăderi semnificative a sentimentelor pozitive cu privire la direcția în care țara lor se îndreaptă în perioada aprilie-mai-octombrie-noiembrie 2022, rezultatele au rămas, în linii mari, stabile în cadrul sondajului actual.

Nici unul, nici celălalt (Spontan) 8 Lucrurile merg în direcția greșită 61 Nu știu 5 Lucrurile merg în direcția cea bună 26 D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE27) Înceea ce privește modul în care se desfășoară lucrurile în propria lor țară, în patru state membre, majoritatea consideră că lucrurile merg în direcția cea bună: Luxemburg (60 %), Irlanda (50 %), Estonia (41 %) și Danemarca (40 %). În celelalte 23 de state membre, majoritatea consideră că lucrurile merg într-o direcție greșită, această opinie fiind deosebit de răspândită în Slovacia (75 %), Grecia (74 %) și Franța (73 %).

Lucrurile merg în direcția cea bună Lucrurile merg în direcția greșită Nici unul, nici celălalt (spontan) Nu știu D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (%)

Este mai probabil ca respondenții din zece state membre decât în octombrie-noiembrie 2022 să fie pozitivi în ceea ce privește direcția în care se îndreaptă țara lor. Acest lucru este valabil în special pentru Estonia (41 %, + 12 pp), Danemarca (40 %, + 11 pp) și Germania (38 %, + 9 pp). Cu toate acestea, este mai puțin probabil ca respondenții să creadă că țara lor se îndreaptă în direcția cea bună în alte zece state membre, Malta (36 %, -29 puncte procentuale) susținând o scădere deosebit de mare a acestei proporții, urmată de Portugalia (23 %, -7 pp) și Luxemburg (60 %, -5 pp). Această proporție de respondenți a rămas stabilă sau neschimbată în șapte țări.

D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (%) Lucrurile merg în direcția cea bună Lucrurile merg în direcția greșită Nici unul, nici celălalt (spontan) Nu știu Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022

O analiză mai atentă a defalcării socio-demografice confirmă faptul că majoritatea din toate categoriile își văd propria țară mergând în direcția greșită.

Deși constatările sunt similare la toate grupele de vârstă, există o ușoară diferență în ceea ce privește nivelul de educație al respondenților, cei care termină educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult fiind mai predispuși să creadă că țara lor merge în direcția cea bună în comparație cu cei care au părăsit vârsta de 19 ani sau mai puțin (29 % față de 24 %).

Managerii (35 %) sunt cei mai susceptibili de a fi pozitivi cu privire la direcția în care se îndreaptă țara lor, în special în comparație cu șomerii (16 %) și persoanele casnice (18 %).

Cei care se află în condiții financiare mai bune sunt, de asemenea, mai susceptibili de a fi pozitivi. În special, respondenții care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile (31 %) sunt mai predispuși decât cei care au dificultăți de cele mai multe ori (13 %) să creadă că țara lor se îndreaptă în direcția cea bună.

Respondenții care sunt mulțumiți de democrația din propria țară (42 % față de 6 % dintre cei care nu sunt mulțumiți), cei care sunt de acord cu vocea lor contează în țara lor (37 % față de 11 % dintre cei care nu sunt de acord) și cei care au votat la ultimele alegeri naționale (28 % față de 19 % dintre cei care nu au votat) au mai multe șanse să creadă că lucrurile merg în direcția cea bună. Acesta este și cazul celor care se așteaptă ca situația economiei lor naționale să se îmbunătățească (53 % față de 14 % dintre cei care cred că va fi mai rău).

D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE27)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nu știu
UE-27	26	61	5
Sexul
Bărbat	28	59	5
Femeie	24	61	6
Vârstă
15-24	28	54	9
25-39	26	62	4
40-54	25	64	4
55+	26	59	6
Educație (sfârșitul)
15 —	24	61	8
16-19	24	64	4
20+	29	58	4
Încă mai studiază	31	50	10
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	28	60	4
Manageri	35	52	4
Alte gulere albe	27	62	4
Lucrători manuali	20	68	4
Persoane de la domiciliu	18	69	6
Șomeri	16	72	5
Pensionat	27	57	7
Studenți	31	50	10
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	13	76	4
Din când în când	20	69	5
Aproape niciodată/niciodată	31	54	6
Vocea mea contează în (Țara noastră)
Sunt de acord	37	49	5
Nu sunt de acord	11	79	4
Satisfacția față de democrația din țara noastră
Satisfăcut	42	42	6
Nemulțumit	6	86	3
Situația așteptărilor economiei naționale
Mai bună	53	35	4
Mai rău	14	76	4
Același	35	49	6
Votat la ultimele alegeri naționale
Da	28	59	5
Nu	19	66	6

Cetățenii UE tind să fie puțin mai pozitivi atunci când vine vorba de direcția în care se îndreaptă Uniunea Europeană. Proporția respondenților care văd lucrurile în direcția cea bună în UE rămâne stabilă, cu doar aproape o treime din respondenți (32 %, + 1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022), în urma unei scăderi semnificative între aprilie-mai și octombrie-noiembrie 2022. În schimb, ponderea respondenților care simt că lucrurile din UE merg într-o direcție greșită a scăzut cu patru puncte procentuale, ajungând la 47 %.

Nici unul, nici celălalt (spontan) 10 Nu știu 11 Lucrurile merg în direcția cea bună 32 Lucrurile merg în direcția greșită 47 D73.2 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (% – UE27)

În nouă țări, majoritatea consideră că lucrurile merg în direcția cea bună în UE. Această opinie este cea mai răspândită în Irlanda (49 %), Lituania (48 %) și Luxemburg (47 %). Opiniile sunt împărțite în Suedia (41 % „direcție bună” față de 41 % „direcție greșită”). În restul de 17 țări, respondenții care cred că lucrurile merg în direcția greșită sunt în majoritate. Acest lucru este valabil în special în Grecia (62 %), Franța (61 %) și Slovacia (59 %).

Lucrurile merg în direcția cea bună Lucrurile merg în direcția greșită Nici unul, nici celălalt (spontan) Nu știu D73.2 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (%)

În 14 țări, atitudinile pozitive față de direcția în care se îndreaptă UE au devenit mai răspândite decât în octombrie-noiembrie 2022. Cele mai mari creșteri ale proporției celor care cred că lucrurile merg în direcția bună pot fi văzute în Danemarca (41 %, + 10 pp), Estonia (39 %, + 10 pp) și Finlanda (34 %, + 9 pp). Această pondere a respondenților a scăzut în șase țări și, așa cum s-a întâmplat în cazul situației la nivel național, Malta (44 %, -21 pp) se remarcă prin cea mai mare scădere. Această proporție a rămas în mare măsură stabilă în celelalte șapte țări.

Lucrurile merg în direcția cea bună Lucrurile merg în direcția greșită Nici unul, nici celălalt (spontan) Nu știu Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Δ octombrie/noiembrie 2022 D73.2 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (%)

Modelele sociodemografice din opiniile privind direcția în care se îndreaptă lucrurile la nivelul UE sunt, în linii mari, similare cu cele observate anterior în raport cu nivelul național. De data aceasta, se poate observa o divergență mai clară a opiniilor între grupe de vârstă: Cu cât respondenții sunt mai tineri, cu atât este mai probabil să creadă că lucrurile merg în direcția cea bună în UE (37 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, față de 29 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste).

Nivelul de educație al respondenților are, de asemenea, un impact asupra atitudinilor, cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult fiind mai predispuși să spună că lucrurile merg în direcția cea bună decât cei care au părăsit vârsta de 19 ani sau mai puțin (39 % față de 22-29 %).

Managerii (46 %) sunt cei mai susceptibili să spună că lucrurile merg în direcția bună în UE, în special în comparație cu șomerii (22 %) sau persoanele casnice (23 %). Condițiile financiare contează, de asemenea, respondenții care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile fiind mai susceptibili de a fi pozitivi în ceea ce privește direcția în care se îndreaptă lucrurile (38 % față de 15 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să creadă că lucrurile merg în direcția cea bună (53 % față de 6 %). În mod similar, cei care sunt de acord că vocea lor contează în UE (50 % față de 17 % dintre cei care nu sunt de acord), cei care sunt mulțumiți de democrația din UE (51 % față de 11 % dintre cei care nu sunt mulțumiți) și cei care au votat la ultimele alegeri europene (39 % față de 23 % dintre cei care nu au votat) au mai multe șanse să simtă că lucrurile merg în direcția cea bună. În plus, cei care urmează politica europeană sunt, de asemenea, mai predispuși să împărtășească această opinie în comparație cu cei care nu împărtășesc această opinie (40 % față de 23 %).

În cele din urmă, atitudinile față de situația la nivel național și la nivelul UE sunt legate. Trei sferturi dintre cei care cred că lucrurile merg în direcția cea bună în propria lor țară cred, de asemenea, că lucrurile merg bine în UE, în timp ce 70 % dintre cei care cred că lucrurile merg în direcția greșită la nivel național simt, de asemenea, negativ cu privire la direcția în care lucrurile se îndreaptă în UE.

D73.2 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (% – UE27)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nu știu
UE-27	32	47	11
Sexul
Bărbat	34	48	9
Femeie	31	47	12
Vârstă
15-24	37	38	15
25-39	36	46	9
40-54	32	51	8
55+	29	49	12
Educație (sfârșitul)
—15	22	52	16
16-19	29	53	9
20+	39	43	8
Încă mai studiază	39	34	16
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	34	47	8
Manageri	46	39	6
Alte gulere albe	37	48	8
Lucrători manuali	27	55	8
Persoane de la domiciliu	23	53	14
Șomeri	22	56	13
Pensionat	28	48	13
Studenți	39	34	16
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	15	65	9
Din când în când	26	57	9
Aproape niciodată/niciodată	38	41	11
Imaginea UE
Pozitivă	53	27	10
Neutră	20	56	13
Negativă	6	85	4
Lucrurile din țară se întâmplă în...
Direcția corectă	75	16	5
Direcție greșită	18	70	7
Nici	14	7	6
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	50	32	8
Nu sunt de acord	17	64	10
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	51	29	10
Nemulțumit	11	74	6
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	39	42	8
Nu	23	56	13
Urmăriți politica europeană
Urmează	40	43	7
Nu urmează	23	53	15

1.1. Agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei

Aprobarea sprijinului Uniunii Europene pentru Ucraina rămâne puternică la un an după începerea războiului de către Rusia. Peste trei sferturi aprobă sprijinul UE pentru Ucraina, o dezvoltare stabilă în comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022 (76 %, + 2 puncte procentuale). 36 % „aprobează ferm” sprijinul UE – o creștere cu trei puncte procentuale. Aproximativ o cincime (21 %, -2 puncte procentuale) dezaprobă sprijinul UE pentru Ucraina, inclusiv 7 % (fără schimbare) care „dezaprobă cu fermitate”.

Aceste constatări sunt în concordanță cu datele sondajului Eurobarometru standard realizat de Comisia Europeană în ianuarie-februarie 2023, care arată că majoritatea mare a cetățenilor UE (cu proporții cuprinse între 65 % și 91 %) sunt de acord cu o serie de acțiuni întreprinse de UE ca răspuns la invadarea Ucrainei de către Rusia18 Comisia Europeană, Eurobarometru standard 98 – Iarna 2022-2023 (EB 98.2), disponibil la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Foarte tare. aprobă 36 Aprobă într-o oarecare măsură 40 Oarecum dezaprobată 14 Dezaprobă puternic 7 Nu știu 3 QA23 În general, aprobați sau dezaprobați sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invadării Ucrainei de către Rusia? (UE27) (%) În toate țările, o majoritate absolută aprobă sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei. Această proporție este cea mai ridicată în Suedia (97 %), Finlanda (96 %), Țările de Jos și Portugalia (ambele cu 95 %). Respondenții din Slovacia, Grecia (ambele 51 %) și Bulgaria (54 %) sunt cei mai puțin susceptibili să aprobe. Grecia (46 %), Slovacia (44 %) și Bulgaria (39 %) sunt, de asemenea, țările în care nivelurile de dezaprobare sunt cele mai ridicate, împreună cu Cehia (39 %). Ca și în sondajul anterior, dezaprobarea sprijinului UE pentru Ucraina este mai răspândită în zonele de sud-est ale Europei.

Hartă Legendă QA23 În general, aprobați sau dezaprobați sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invadării Ucrainei de către Rusia? Total „aprobare” (%) Nivelul de aprobare a sprijinului UE pentru Ucraina a crescut în 14 țări de la ultima întrebare adresată în octombrie-noiembrie 2022. În special, Cipru (68 %, + 15 puncte procentuale) se remarcă prin cea mai mare creștere a acestei proporții, urmată de Belgia și Croația (ambele cu 82 %, + 7 puncte procentuale). Cu toate acestea, nivelurile de aprobare au scăzut în Cehia (58 %, -10 pp) și Estonia (72 %, -4 pp). Această cifră a rămas stabilă sau neschimbată în Suedia.

QA23 În general, aprobați sau dezaprobați sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invadării Ucrainei de către Rusia? (%)

Aprobă cu fermitate	Să aprobe într-o oarecare măsură	Oarecum dezaprobată	Dezaprobă puternic	Nu știu	Total „aprobare”	Total „dezaprobare”
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
FII	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
EL	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
EA	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
CY	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
LU	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
AT	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

Respondenții cu un nivel mai ridicat de educație sunt mai susceptibili să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei (81 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 20 de ani sau mai mult, comparativ cu 72-73 % dintre cei care au plecat mai devreme). Nivelurile de aprobare sunt, de asemenea, mai ridicate în rândul persoanelor aflate într-o situație socioeconomică mai bună. Acest lucru este valabil în special în rândul managerilor (83 % față de 68 % dintre persoanele casnice), al celor care nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în a-și plăti facturile (82 % față de 62 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori) și al celor care se văd ca aparținând clasei de mijloc superioare sau superioare a societății (86-94 % față de 72 % dintre cei care se consideră clasa muncitoare sau clasa de mijloc inferioară).

Aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina este, de asemenea, mai mare în rândul celor a căror imagine a UE este pozitivă (91 % față de 46 % dintre cei a căror imagine a UE este negativă).

Respondenții care se așteaptă ca condițiile lor de viață și situația economiei lor naționale să se îmbunătățească într-un an au mai multe șanse să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina (80-83 % față de 67-71 % dintre cei care se așteaptă ca acestea să se înrăutățească). În mod similar, cei care sunt mulțumiți de măsurile luate la nivelul UE și la nivel național pentru a combate creșterea costului vieții sunt mai înclinați să aprobe acest sprijin (88-89 % față de 68-70 % dintre cei care nu sunt mulțumiți).

QA23 În general, aprobați sau dezaprobați sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invadării Ucrainei de către Rusia? (%)

Total „aprobare”	Total „dezaprobare”
UE-27	76	21
Sexul
Bărbat	76	22
Femeie	76	21
Vârstă
15-24	79	18
25-39	75	23
40-54	74	23
55+	77	20
Educație (sfârșitul)
—15	72	24
16-19	73	25
20+	81	16
Încă mai studiază	81	15
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	78	20
Manageri	83	15
Alte gulere albe	79	19
Lucrători manuali	70	28
Persoane de la domiciliu	68	29
Șomeri	70	27
Pensionat	77	20
Studenți	81	15
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	62	34
Din când în când	69	28
Aproape niciodată/niciodată	82	16
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	72	25
Clasa de mijloc inferioară	72	25
Clasa de mijloc	78	20
Clasa de mijloc superioară	86	13
Clasa superioară	94	5
Imaginea UE
Pozitivă	91	8
Neutră	73	23
Negativă	46	51
Situația de așteptare a economiei naționale
Mai bună	83	15
Mai rău	71	26
Același	81	16
Situația așteptărilor în ceea ce privește condițiile de viață
Mai bună	80	19
Mai rău	67	30
Același	83	14
Satisfacția față de măsurile naționale luate pentru a aborda costul vieții
Satisfăcut	88	11
Nemulțumit	70	27
Satisfacția față de măsurile luate de UE pentru a aborda costul vieții
Satisfăcut	89	10
Nemulțumit	68	29

1.2. Inflația și creșterea costului vieții

În contextul creșterii nivelului inflației și al crizei costului vieții care afectează puterea de cumpărare a gospodăriilor, majoritatea cetățenilor UE nu sunt mulțumiți de măsurile luate până în prezent de UE și de guvernele naționale pentru a aborda această problemă, proporțiile rămânând stabile din octombrie-noiembrie 2022.

În special, peste trei din zece (33 %, nicio modificare din octombrie-noiembrie 2022) sunt mulțumiți de măsurile luate de guvernele lor naționale pentru a aborda creșterea costului vieții. Aproape două treimi (65 %, + 1 pp) spun că nu sunt mulțumiți, inclusiv 28 % (+ 1 pp) care „nu sunt deloc mulțumiți”.

O proporție similară (32 %, -1 pp din octombrie-noiembrie 2022) indică faptul că sunt mulțumiți de măsurile luate de UE, în timp ce 57 % (+ 1 pp) nu sunt mulțumiți, inclusiv aproape un sfert (23 %, + 1 pp) care spun că nu sunt deloc mulțumiți.

La fel ca în sondajul anterior, respondenții tind să fie mai critici cu privire la măsurile luate de guvernele lor naționale decât cu cele luate de UE (65 % față de 57 %, respectiv, „nesatisfăcuți”), deși este mai probabil ca răspunsurile „nu știu” să fie date în raport cu UE decât în cazul guvernelor naționale (11 % față de, respectiv, 2 %).

Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Guvernul (naționalității)? UE? Total „satisfiat” Nu știu Total „nesatisfăcut” Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022 QA24 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la (UE27) (%) Majoritatea sunt mulțumite de măsurile luate până în prezent de guvernele lor naționale pentru a aborda creșterea costului vieții în trei țări, și anume Luxemburg (63 %), Danemarca (54 %) și Irlanda (51 %). Cu toate acestea, în celelalte 24 de țări, majoritatea nu sunt mulțumiți de acțiunile guvernelor lor naționale. Acesta este în special cazul Greciei (85 %), al Ciprului și al Slovaciei (ambele cu 84 %).

Total „satisfiat” Nu știu Total „nesatisfăcut” QA24.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către guvernul (NATIONALITY)? (%) În trei state membre, majoritatea respondenților declară că sunt mulțumiți de măsurile luate până în prezent de UE pentru a aborda creșterea costului vieții: Polonia (51 %), Irlanda (47 %) și Danemarca (42 %). În 23 de țări, majoritatea nu sunt satisfăcute, cele mai mari proporții fiind observate în Cipru (82 %), Grecia (78 %) și Slovacia (72 %). Avizele sunt împărțite în Luxemburg (45 % „satisfăcute” și 45 % „nesatisfăcute”).

Total „satisfiat” Nu știu Total „nesatisfăcut” Î24.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către UE? (%)

Comparativ cu octombrie-noiembrie 2022, gradul de satisfacție față de măsurile luate de guvernele naționale pentru a aborda creșterea costului vieții a scăzut în 14 țări. Malta (34 %, -32 pp) se remarcă printr-o scădere deosebit de mare a satisfacției, urmată de Portugalia (28 %, -11 pp) și Slovenia (25 %, -10 pp). În schimb, nivelul de satisfacție a crescut în șase țări: Polonia (47 %, + 9 pp), Danemarca (54 %, + 8 pp), Belgia (44 %, + 8 pp), Germania (39 %, + 8 pp), Lituania (29 %, + 8 pp) și Letonia (26 %, + 4 pp).

Nivelul de satisfacție față de măsurile luate de UE a scăzut din octombrie-noiembrie 2022 în 13 țări, scăderile fiind înregistrate din nou cu peste zece puncte procentuale în Malta (28 %, -24 pp), Portugalia (33 %, -12 pp) și Slovenia (23 %, -11 pp). În schimb, această proporție a crescut în opt țări, în special în Germania (36 %, + 9 pp), Letonia (33 %, + 9 pp) și Belgia (39 %, + 8 pp). Rezultatele sunt stabile în alte șase țări.

Î24.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către UE? (%)

Total „satisfiat”	Total’Nesatisfăcut
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	32	-1	57	1	11	0
FII	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
EL	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
EA	44	6	51	-5	5	-1
CY	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
LU	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
AT	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

O abordare profundă a straturilor sociodemografice prezintă modele coerente în ceea ce privește atitudinile față de măsurile luate de guvernele naționale și de UE pentru a aborda creșterea costului vieții. Nivelul de satisfacție variază în funcție de nivelul de educație al respondenților și de condițiile socio-economice. Persoanele care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult (36 % pentru guvernele naționale și 35 % pentru UE) sunt mai susceptibile de a fi satisfăcute decât persoanele care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin (31 % și 27 %). În ceea ce privește factorii socioeconomici, nivelul de satisfacție este cel mai ridicat în rândul cadrelor de conducere (40 % pentru guverne și, împreună cu alte gulere albe, 40 % pentru UE) și al celor care rareori sau nu se confruntă cu dificultăți în a-și plăti facturile (37 % și 35 %), în timp ce aceștia sunt cel mai scăzut în rândul șomerilor (20 % și 21 %) și al celor care întâmpină dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori (21 % și 20 %).

Respondenții care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să fie mulțumiți de măsurile luate de UE (48 % față de 10 %). În plus, este mai probabil ca aceștia să fie mulțumiți de acțiunile guvernelor lor naționale (44 % față de 17 %).

Cei care se așteaptă ca situația economiei lor naționale și a condițiilor lor de viață să se îmbunătățească într-un an sunt mai probabil să fie mulțumiți de măsurile luate. De exemplu, 47 % dintre cei care se așteaptă ca condițiile lor de viață să se îmbunătățească sunt mulțumiți de măsurile luate de guvernele lor naționale și de UE, comparativ cu 22 % dintre cei care prevăd o înrăutățire a condițiilor lor de viață.

În mod similar, cei care spun că nivelul lor de trai a fost redus sunt mai puțin susceptibili să spună că sunt mulțumiți de măsurile luate de guvernele lor naționale și de UE (23 % pentru ambele) în comparație cu cei care spun că au înregistrat o creștere sau nu se așteaptă la nicio schimbare (49 % pentru guvernele naționale și 45 % pentru UE).

QA24 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până acum pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la... (% – UE-27)

Guvernul (național)	UE
UE-27	33	32
Sexul
Bărbat	34	33
Femeie	32	31
Vârstă
15-24	32	34
25-39	32	34
40-54	33	33
55+	34	30
Educație (sfârșitul)
—15	31	27
16-19	32	32
20+	36	35
Încă mai studiază	34	34
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	36	33
Manageri	40	40
Alte gulere albe	35	40
Lucrători manuali	29	29
Persoane de la domiciliu	25	26
Șomeri	20	21
Pensionat	34	29
Studenți	34	34
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	21	20
Din când în când	27	30
Aproape niciodată/niciodată	37	35
Imaginea UE
Pozitivă	44	48
Neutră	27	24
Negativă	17	10
Situația așteptărilor economiei naționale
Mai bună	58	54
Mai rău	22	24
Același	41	40
Situația așteptărilor în ceea ce privește condițiile de viață
Mai bună	47	47
Mai rău	22	22
Același	40	38
Standardul tău de viață are..
Să fie deja reduse	23	23
Nu a fost încă redusă, dar va fi	40	40
Nu s-a modificat/a crescut	49	45

1.3. Viața cetățenilor într-o perioadă de crize multiple

Modificări ale nivelului de trai al europenilor

Aproape opt din zece au înregistrat deja o scădere sau prevăd o scădere a nivelului de trai în anul următor, chiar dacă această proporție este în scădere.

Respondenții au fost rugați să se gândească la nivelul lor de viață personal, gândindu-se la aspecte precum consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor. Jumătate dintre respondenți spun că nivelul lor de viață a fost deja redus și se așteaptă ca acest lucru să se întâmple și în următorul an. Aproape trei din zece (29 %) indică faptul că nivelul lor de trai nu a fost încă redus, dar ei consideră că acest lucru se va întâmpla în anul următor. Aproape o cincime (19 %) nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de viață, în timp ce 1 % spun că nivelul lor de viață a crescut.

Nu știu 1 Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să se întâmple și în următorul an. 50 Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în următorul an. 29 Nu te aștepți la nici o schimbare sau impactul asupra nivelului de trai 19 Nivelul de trai sau nivelul de trai a crescut 1 Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să fie valabil și în următorul an + 4 Nivelul tău de trai nu a fost încă redus, dar crezi că acesta va fi cazul războiului în anul următor -10 Nu vă așteptați la nicio schimbare sau impact asupra nivelului de trai + 5 Nivelul de trai a crescut cu 0 Nu știu + 1 Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dumneavoastră personală? (%) Încă o dată, aceste rezultate sunt în concordanță cu constatările Eurobarometrului standard din ianuarie-februarie 2023, care s-a axat mai precis pe impactul războiului din Ucraina asupra finanțelor personale, marea majoritate a cetățenilor UE (63 %) afirmând că războiul din Ucraina are consecințe financiare grave pentru ei personal19 Comisia Europeană, Eurobarometru standard 98 – Iarna 2022-2023 (EB 98.2), disponibil la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Comparând aceste rezultate cu cele observate în octombrie-noiembrie 2022, apare o imagine mixtă în ceea ce privește modificările nivelului de trai al cetățenilor UE. Pe de o parte, ponderea celor care s-au confruntat cu înrăutățirea nivelului de trai a crescut ușor (+ 4 pp). Pe de altă parte, respondenții sunt mult mai puțin susceptibili să spună că, deși nivelul lor de viață nu a fost încă redus, se așteaptă în continuare la o deteriorare în anul următor (-10 puncte procentuale) și, de asemenea, este mai probabil să indice că nu se așteaptă la nicio schimbare (+ 5 pp).

În 24 de țări (față de 14 în octombrie-noiembrie 2022), cel mai frecvent răspuns dat de respondenți este că nivelul lor de trai a fost deja redus și se așteaptă ca acest lucru să se întâmple în continuare în anul următor. Proporțiile care au înregistrat o deteriorare a nivelului lor de viață sunt deosebit de ridicate în Cipru (76 %), Grecia și Spania (ambele cu 66 %).

În Danemarca și Țările de Jos (ambele cu 42 %), majoritatea respondenților spun că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului de trai, în timp ce cei din Suedia (37 %) indică cel mai probabil că nivelul lor de viață nu a fost încă redus, dar că ei cred că acest lucru se va întâmpla în anul următor.

Nivelul tău de trai a fost deja redus și te aștepți ca acest lucru să rămână cazul în următorul an. Nu te astepti la nici o schimbare sau impact asupra nivelului tau de viata Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în următorul an. Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dumneavoastră personală? (% – cel mai menționat răspuns pe țări) În 17 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că nivelul lor de viață a fost deja redus și să se aștepte ca acest lucru să se întâmple și în următorul an. Creșteri de cel puțin zece puncte procentuale sunt observate în Spania (66 %, + 12 pp), Bulgaria (62 %, + 11 pp), Slovacia (52 %, + 11 pp), Irlanda (57 %, + 10 pp) și Polonia (47 %, + 10 pp). Scăderi ale acestei ponderi a respondenților pot fi observate în Danemarca (34 %, -5 pp), Letonia (34 %, -4 pp), Belgia (47 %, -3 pp) și Malta (62 %, -3 pp).

Proporțiile ale căror standarde de viață nu au fost încă reduse, dar se așteaptă ca acest lucru să se întâmple în anul următor, sunt în scădere în toate țările, cel mai semnificativ în Luxemburg (31 %, -18 pp), Danemarca (22 %, -16 pp), Cehia (26 %, -16 pp), Finlanda (30 %, -16 pp) și Slovacia (34 %, -16 pp). În schimb, respondenții sunt în prezent mai predispuși să spună că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de viață în 17 țări. Acesta este în special cazul Danemarcei (42 %, + 20 pp), al Belgiei (23 %, + 12 pp) și al Țărilor de Jos (42 %, + 12 pp).

Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dumneavoastră personală? (%)

Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să se întâmple și în următorul an.	Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în următorul an.	Nu te astepti la nici o schimbare sau impact asupra nivelului tau de viata	Nivelul de trai a crescut	Nu știu	Total „Credeți că nivelul de trai va scădea în anul următor”
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
FII	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
EL	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
EA	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
CY	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
LU	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
AT	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

Cetățenii din majoritatea categoriilor sociodemografice s-au confruntat cu o deteriorare a nivelului lor de viață și se așteaptă ca acest lucru să se întâmple și în anul următor.

Respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai puțin susceptibili să spună că au văzut deja o reducere a nivelului lor de trai (43 % față de 49 %-52 % dintre cei din grupurile de vârstă mai în vârstă) și puțin mai probabil să spună că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de viață (22 % față de 17 %-19 %). Respondenții care au părăsit educația cu normă întreagă cu vârsta de 15 ani sau mai mică, mai predispuși să spună că și-au văzut deja nivelul de trai mai rău (61 % față de 41 % dintre cei care au terminat studiile la vârsta de 20 de ani sau mai mult), în timp ce cei care au abandonat educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult, sunt cei mai susceptibili să spună că nu se așteaptă la nicio schimbare (23 % față de 14-15 % dintre cei care au terminat studiile la vârsta de 19 ani sau mai puțin).

Respondenții aflați într-o situație socio-economică mai proastă sunt mai predispuși să spună că s-au confruntat cu o deteriorare a nivelului lor de viață și mai puțin probabil să spună că nu se așteaptă la schimbări. De exemplu, peste două treimi (67 %) dintre șomeri declară că și-au înrăutățit nivelul de trai, comparativ cu 38 % dintre manageri. În mod similar, mai mult de trei sferturi (78 %) dintre cei care au dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori spun că s-au confruntat cu o deteriorare a nivelului lor de viață, comparativ cu 41 % dintre cei care nu au dificultăți sau rareori au dificultăți.

Cu cât respondenții mai mari se plasează pe scara socială, cu atât sunt mai puțin probabil să spună că au văzut că nivelul lor de viață s-a înrăutățit: 26-28 % dintre cei care se consideră ca făcând parte din clasa de mijloc superioară sau superioară a societății spun acest lucru, comparativ cu 67 % dintre cei care se consideră clasa muncitoare.

Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dumneavoastră personală? (%)

Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să se întâmple și în următorul an.	Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în următorul an.	Nu te astepti la nici o schimbare sau impact asupra nivelului tau de viata	Nivelul de trai a crescut
UE-27	50	29	19	1
Sexul
Bărbat	48	29	20	2
Femeie	52	29	17	1
Vârstă
15-24	43	29	22	3
25-39	49	31	17	2
40-54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Educație (sfârșitul)
—15	61	23	14	1
16-19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Încă mai studiază	41	30	25	1
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	45	30	23	2
Manageri	38	33	26	2
Alte gulere albe	45	34	18	2
Lucrători manuali	56	28	13	2
Persoane de la domiciliu	61	23	14	2
Șomeri	67	18	12	1
Pensionat	53	26	19	1
Studenți	41	30	25	1
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	78	13	7	1
Din când în când	62	26	10	1
Aproape niciodată/niciodată	41	32	24	2
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	41	34	23	2
Neutră	51	29	17	1
Negativă	65	20	13	1

Cum merg lucrurile în viața personală a cetățenilor?

Aproape două treimi (64 %, + 1 pp din octombrie-noiembrie 2022) simt că lucrurile merg în direcția bună în viața lor personal, în timp ce puțin peste o cincime (22 %, -2 pp) spun că lucrurile merg în direcția greșită.

Având în vedere scăderea ușoară a ponderii globale a celor care s-au confruntat deja cu o scădere a nivelului de trai sau care prevăd o scădere în anul următor, nu este surprinzător faptul că proporția spunând că lucrurile merg în direcția cea bună s-a stabilizat în sondajul actual, în urma unei deteriorări între aprilie-mai și octombrie-noiembrie 2022.

Lucrurile merg în direcția cea bună 64 Nu știu 5 Nici unul, nici celălalt (spontan) 9 Lucrurile merg în direcția greșită 22 D73.4 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? Viața dumneavoastră personală (UE27) (%) În toate statele membre, majoritatea consideră că lucrurile merg în direcția cea bună pentru ei personal, iar peste opt din zece împărtășesc acest sentiment în Suedia (83 %), Danemarca (82 %), Țările de Jos și Luxemburg (ambele 81 %). De cealaltă parte a spectrului, mai puțin de jumătate în Polonia, Portugalia (ambele 47 %) și România (48 %) sunt pozitive în ceea ce privește viața lor personală.

Lucrurile merg în direcția greșită Lucrurile merg în direcția cea bună Nici unul, nici celălalt (spontan) Nu știu D73.4 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? Viața ta personală (%) Optimismul că lucrurile merg în direcția cea bună în viața lor personală este mai frecvent decât în octombrie-noiembrie 2022 în nouă țări, în special Belgia (64 %, + 10 pp), Italia (59 %, + 9 pp), Danemarca (82 %, + 7 pp) și Finlanda (69 %, + 7 pp). În schimb, aceasta a scăzut în Cehia (65 %, -6 pp), Austria (66 %, -5 pp) și Slovacia (56 %, -4 pp). Proporția celor care simt că lucrurile merg în direcția cea bună a rămas stabilă sau neschimbată în 15 țări.

D73.4 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? Viața ta personală (%)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nici unul, nici celălalt (spontan)	Nu știu
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
FII	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
EL	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
EA	59	9	29	-7	8	0	4	-2
CY	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
LU	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
AT	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Cu cât respondenții sunt mai tineri, cu atât este mai probabil să se simtă optimiști în ceea ce privește direcția în care se îndreaptă lucrurile în viața lor personală (74 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, față de 60 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste). Nivelul de educație joacă, de asemenea, un rol, 72 % dintre cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult care simt că lucrurile merg în direcția cea bună, comparativ cu 52 % care se simt în acest fel în rândul celor care au părăsit educația în vârstă de 15 ani sau mai puțin.

Managerii (79 %) sunt cei mai susceptibili de a fi pozitivi (comparativ cu 42 % dintre șomeri), la fel ca și cei care au cele mai puține dificultăți financiare (75 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile față de 34 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori). În plus, sentimentul că lucrurile merg într-o direcție greșită în viața lor este împărtășit de majoritatea celor care au cele mai mari dificultăți în a-și plăti facturile (49 %).

Cei care se plasează mai sus pe scara socială au mai multe șanse să se simtă pozitivi cu privire la direcția pe care o iau viața lor (83 % dintre cei care se consideră ca făcând parte din clasa de mijloc superioară sau superioară, față de 51 % dintre cei care se consideră clasa muncitoare).

În cele din urmă, cei care și-au văzut nivelul de trai deteriorat sunt mult mai puțin susceptibili să simtă că lucrurile merg în direcția corectă în viața lor personal decât cei care nu au (încă) experimentat un declin (55 % față de 72-78 %).

D73.4 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția cea bună sau în direcția greșită, în...? Viața dumneavoastră personală (% – UE27)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nu știu
UE-27	64	22	5
Sexul
Bărbat	66	21	4
Femeie	63	23	5
Vârstă
15-24	74	16	3
25-39	68	20	4
40-54	63	24	4
55+	60	23	6
Educație (sfârșitul)
—15	52	29	7
16-19	60	26	4
20+	72	16	4
Încă mai studiază	77	13	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	69	18	5
Manageri	79	11	3
Alte gulere albe	67	22	4
Lucrători manuali	59	27	4
Persoane de la domiciliu	52	31	7
Șomeri	42	41	4
Pensionat	61	22	6
Studenți	77	13	4
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	34	49	5
Din când în când	50	35	5
Aproape niciodată/niciodată	75	13	4
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	51	31	6
Clasa de mijloc inferioară	55	30	4
Clasa de mijloc	71	17	4
Clasa de mijloc superioară	83	10	2
Clasa superioară	83	11	3
Standardul tău de viață are
Au fost deja reduse	55	28	5
Nu a fost încă redusă, dar va fi	72	17	4
Nemodificat/creștere	78	13	3

Așteptările cetățenilor cu privire la condițiile lor de viață într-un an

Aproximativ patru din zece (39 %, -1 pp din octombrie-noiembrie 2022) se așteaptă ca condițiile lor de viață să se înrăutățească într-un an, în timp ce puțin mai mult de una din zece (12 %, -1 pp) consideră că vor fi mai bune. Majoritatea (46 %, + 4 pp) se așteaptă să rămână la fel.

Ca și în cazul optimismului în ceea ce privește direcția viitoare a vieții lor personale, așteptările privind deteriorarea condițiilor de viață s-au stabilizat, de asemenea, în urma unei creșteri semnificative între noiembrie-decembrie 2021 și octombrie-noiembrie 2022.

Mai bine 12 Mai rău 39 Aceiași 45 Nu știu 3 SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (UE27) (%) În opt țări, opinia majoritară este că condițiile de viață se vor înrăutăți în anul următor, cele mai mari proporții fiind înregistrate în Slovacia (59 %), Cehia (55 %), Franța și Grecia (ambele cu 49 %). În restul de 19 țări, majoritatea se așteaptă ca condițiile de viață să rămână aceleași. Acest lucru este valabil în special pentru Danemarca, Finlanda (ambele 65 %) și Țările de Jos (62 %).

În toate țările, mai puțin de unul din cinci consideră că condițiile lor de viață vor fi mai bune într-un an. Este foarte probabil ca respondenții să împărtășească acest punct de vedere în Letonia (19 %), Croația și Danemarca (ambele cu 18 %).

În opt țări, respondenții sunt mai puțin probabili decât în octombrie-noiembrie 2022 să se aștepte ca condițiile lor de viață să fie mai bune într-un an, cu cele mai mari scăderi observate în Suedia (12 %, -7 pp), Luxemburg (11 %, -6 pp) și România (17 %, -6 pp).

Mai bună Aceeași Mai rău Nu știu SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (%)

Spania (37 %, + 8 pp), Luxemburg (42 %, + 7 pp), Franța (49 %, + 4 pp) și Slovenia (43 %, + 4 pp) sunt singurele țări în care proporția care se așteaptă ca condițiile lor de viață să se deterioreze în anul următor a crescut. Pe de altă parte, această pondere a respondenților a scăzut în 11 țări, cel mai semnificativ în Malta (38 %, -9 pp), Letonia (23 %, -9 pp), Ungaria (35 %, -8 pp) și Lituania (26 %, -8 pp).

SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (%)

Mai bună	Mai rău	Aceeași	Nu știu
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
FII	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
EL	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
EA	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
CY	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
LU	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
AT	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

Respondenții din majoritatea grupurilor socio-demografice au mai multe șanse să creadă că condițiile lor de viață vor fi mai rele într-un an decât să creadă că vor fi mai bune.

Respondenții cu vârsta de 25 de ani sau peste sunt mai predispuși decât cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani să se aștepte ca condițiile lor de viață să se înrăutățească (37-41 % față de 30 %). Sentimentul că condițiile de viață se vor înrăutăți este, de asemenea, mai răspândit în rândul respondenților care au terminat educația cu normă întreagă înainte de vârsta de 20 de ani (43-46 % față de 35 % dintre cei care au absolvit învățământul în vârstă de 20 de ani sau mai mult).

Șomerii (48 %), persoanele casnice (46 %) și lucrătorii manuali (45 %) sunt cei mai susceptibili să creadă că condițiile lor de viață se vor înrăutăți într-un an, în special în comparație cu managerii (31 %). Același lucru este valabil și pentru cei care au cele mai mari dificultăți în a-și plăti facturile (61 %, față de 32 % dintre cei care nu au dificultăți sau rareori).

Respondenții care se consideră ca făcând parte din clasa superioară a societății sunt singurii dintre care predomină sentimentul că condițiile de viață vor fi mai bune (26 % „mai bune” față de 20 % „mai rele”) și, împreună cu cei care se consideră clasa de mijloc superioară (22 %), sunt cel mai puțin probabil să se aștepte ca condițiile să se înrăutățească (comparativ cu 50 % dintre cei care se consideră clasa muncitoare).

Respondenții care locuiesc în sate rurale sau în orașe mici/mijlocii sunt mai predispuși decât cei care locuiesc în orașe mai mari să se aștepte ca situația să se înrăutățească (40-41 % față de 35 %).

Proporția respondenților care se așteaptă ca condițiile lor de viață să se îmbunătățească în următorul an este cea mai mare dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (20 %), șomerii (19 %) și cei care se consideră ca fiind clasa superioară (26 %).

SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (UE27) (%)

Mai bună	Mai rău	Aceeași	Nu știu
UE-27	12	39	46	3
Sexul
Bărbat	14	37	46	3
Femeie	10	41	46	3
Vârstă
15-24	20	30	45	5
25-39	18	37	42	3
40-54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Educație (sfârșitul)
—15	7	46	43	4
16-19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Încă mai studiază	18	28	48	6
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	15	34	48	3
Manageri	14	31	53	2
Alte gulere albe	13	36	48	3
Lucrători manuali	14	45	38	3
Persoane de la domiciliu	9	46	42	3
Șomeri	19	48	29	4
Pensionat	5	42	50	3
Studenți	18	28	48	6
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	11	61	26	2
Din când în când	11	49	37	3
Aproape niciodată/niciodată	13	32	52	3
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	9	50	38	3
Clasa de mijloc inferioară	9	48	40	3
Clasa de mijloc	14	34	49	3
Clasa de mijloc superioară	16	22	60	2
Clasa superioară	26	20	53	1
Urbanizare subiectivă
Satul rural	10	41	46	3
Oraș mic/mijlociu	13	40	44	3
Oraș mare	13	35	48	4

Așteptările cetățenilor cu privire la economia națională

Nu știu 4 Aceleași 31 Mai rău 52 Mai bine 13 SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Situația economiei (naționalității) (UE27) (%) CetățeniiUE au devenit mai puțin pesimiști în ceea ce privește situația economiei lor naționale, chiar dacă acest lucru nu se traduce în mod direct într-o perspectivă pozitivă mai puternică. Majoritatea respondenților (52 %) se așteaptă ca situația economică națională să se înrăutățească într-un an. Această proporție a scăzut cu opt puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022, ca urmare a unei creșteri majore a acestei ponderi a respondenților în perioada noiembrie-decembrie 2021 și octombrie-noiembrie 2022 (+ 23 pp). Aproximativ trei din zece (31 %) cred că situația va rămâne aceeași – o creștere cu șapte puncte procentuale. În cele din urmă, mai mult de unul din zece (13 %, + 2 puncte procentuale) se așteaptă ca situația să se îmbunătățească în anul următor.

În toate statele membre, cu excepția unui singur stat membru, majoritatea se așteaptă ca situația economiei lor naționale să se înrăutățească într-un an, cu proporții variind de la 69 % în Suedia, 68 % în Slovacia și 64 % în Cehia, la 40 % în Italia și 42 % în Lituania și Cipru. Danemarca (34 %) este singura țară în care respondenții care se așteaptă ca situația să se înrăutățească sunt în minoritate.

Împreună cu Danemarca (42 %), ponderile relativ ridicate ale respondenților din Cipru (40 %), Italia (39 %) și Lituania (38 %) consideră că situația cu economia națională va rămâne aceeași. Mai puțin de unul din cinci se așteaptă ca situația să se îmbunătățească. Respondenții din Danemarca, Austria (ambele cu 19 %), Italia și Malta (18 %) sunt cei mai optimiști.

Mai bună Aceeași Mai rău SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (%) În 21 de țări, s-au înregistrat scăderi ale proporțiilor care se așteaptă ca situația economiei naționale să se înrăutățească într-un an. Scăderi cu cel puțin zece puncte procentuale sunt observate în nouă țări, în special în Germania (54 %, -20 pp), Țările de Jos (52 %, -17 pp) și Lituania (42 %, -16 pp).

Optimismul cu privire la situația economiei naționale în anul următor a crescut în opt țări, în special în Germania (15 %, + 9 pp), Austria (19 %, + 5 pp), Ungaria (13 %, + 5 pp) și Finlanda (14 %, + 5 pp).

SD21.2 Iîntr-un an, crezi că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Situația economiei (naționalității) (%)

Mai bună	Mai rău	Aceeași	Nu știu
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
FII	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
EL	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
EA	18	0	40	-9	39	10	3	-1
CY	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
LU	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
AT	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

Rezultatele socio-demografice sunt similare cu cele observate pentru așteptările privind condițiile de viață. Respondenții cu vârsta peste 24 de ani sunt mai înclinați decât omologii lor mai tineri să se aștepte ca situația economiei lor naționale să se înrăutățească într-un an (52-55 % față de 45 %).

Persoanele casnice (60 %), șomerii și lucrătorii manuali (ambele 57 %) sunt cei mai susceptibili să creadă că situația economică națională va fi mai gravă, în comparație cu managerii (51 %), lucrătorii independenți și alte gulere albe (ambele cu 50 %).

Respondenții care au dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori sunt mult mai predispuși decât cei care rareori sau nu au dificultăți să se aștepte ca situația să se înrăutățească (67 % față de 48 %). În mod similar, cei care se consideră ca făcând parte din clasa superioară a societății sunt mai puțin susceptibili decât cei care se consideră clasa muncitoare sau clasa de mijloc inferioară să creadă că situația economică națională se va deteriora (43 % față de 57-58 %).

Așteptările cu privire la situația economică națională sunt, de asemenea, legate de cele privind condițiile de viață. Mai mult de opt din zece (86 %) dintre cei care se așteaptă ca condițiile lor de viață să se înrăutățească se așteaptă, de asemenea, la acest lucru pentru economia națională.

Optimismul cu privire la perspectivele economiei naționale într-un an este cel mai răspândit în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (15 %), managerilor (16 %), celor care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (15 %) și celor care se văd ca aparținând clasei de mijloc superioare sau superioare (19-20 %).

SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău, sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (% – UE-27)

Mai bună	Mai rău	Aceeași	Nu știu
UE-27	13	52	31	4
Sexul
Bărbat	14	50	31	5
Femeie	12	54	30	4
Vârstă
15-24	15	45	33	7
25-39	14	54	29	3
40-54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	15	50	31	4
Manageri	16	51	31	2
Alte gulere albe	15	50	32	3
Lucrători manuali	12	57	27	4
Persoane de la domiciliu	9	60	28	3
Șomeri	11	57	27	5
Pensionat	11	51	32	6
Studenți	15	43	35	7
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	8	67	21	4
Din când în când	10	57	29	4
Aproape niciodată/niciodată	15	48	33	4
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	8	58	29	5
Clasa de mijloc inferioară	10	57	29	4
Clasa de mijloc	15	48	33	4
Clasa de mijloc superioară	19	49	29	3
Clasa superioară	20	43	36	1
Situația așteptărilor în ceea ce privește condițiile de viață
Mai bună	56	28	14	2
Mai rău	4	86	8	2
Același	9	31	57	3

Dificultăți de plată a facturilor

Majoritatea respondenților (63 %) nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în a-și plăti facturile, o creștere cu trei puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022. Aproape trei din zece (28 %, -2 pp) au dificultăți din când în când și mai puțin de unul din zece (8 %, -1 pp) întâmpină dificultăți de cele mai multe ori.

În toate statele membre, cu excepția unui singur stat membru, majoritatea se așteaptă ca situația economiei lor naționale să se înrăutățească într-un an, cu proporții variind de la 69 % în Suedia, 68 % în Slovacia și 64 % în Cehia, la 40 % în Italia și 42 % în Lituania și Cipru. Danemarca (34 %) este singura țară în care respondenții care se așteaptă ca situația să se înrăutățească sunt în minoritate.

De cele mai multe ori 8 Din când în când 28 Aproape niciodată! Niciodată 63 D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (UE27) (%) În 20 de țări, majoritatea spun că nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile, cele mai mari proporții fiind înregistrate în Suedia (92 %), Danemarca (88 %) și Finlanda (82 %).

Respondenții din Grecia (37 %) sunt de departe cei mai susceptibili să spună că au dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori, urmați de cei din Portugalia (21 %) și Bulgaria (19 %). Grecia este, de asemenea, singura țară în care proporția respondenților care au dificultăți de cele mai multe ori este mai mare decât cea care nu are sau aproape niciodată dificultăți (15 %).

Aproape niciodată/niciodată Din când în când De cele mai multe ori Refuz (spontan) D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (%)

În comparație cu octombrie-noiembrie 2022, respondenții din Malta (73 %, + 23 pp) au o probabilitate mult mai mare de a spune că nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în a-și plăti facturile, urmați de cei din Italia (45 %, + 11 pp), Slovenia (73 %, + 6 pp) și Cipru (45 %, + 5 pp). Malta (6 %, -6 pp) și Italia (8 %, -5 pp) sunt, de asemenea, țările în care s-a înregistrat o scădere notabilă a ponderii respondenților care spun că au dificultăți de cele mai multe ori.

D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (%)

De cele mai multe ori	Din când în când	Aproape niciodată/niciodată	Refuz (spontan)
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
FII	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
EL	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
EA	8	-5	45	-6	45	11	2	0
CY	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
LU	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
AT	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

Analiza socio-demografică arată că cei mai în vârstă respondenți (cu vârsta de 55 de ani sau peste) sunt cei mai susceptibili să spună că nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (66 % față de 59-61 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 54 de ani). Același lucru este valabil și pentru cei cu cele mai înalte niveluri de educație (75 % dintre cei care au absolvit învățământul cu normă întreagă cu vârsta de 20 de ani sau mai mult față de 51-57 % dintre cei care au părăsit vârsta de 19 ani sau mai puțin).

Managerii (81 %) sunt cei mai susceptibili să spună că nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți, în special în comparație cu șomerii (33 %). Cu cât respondenții mai mari se plasează pe scara socială, cu atât este mai probabil să spună că nu se confruntă niciodată sau rareori cu dificultăți financiare (87-91 % dintre cei care se văd ca făcând parte din clasa de mijloc superioară sau superioară a societății, față de 45 % dintre cei care se consideră clasa muncitoare).

Cei care și-au văzut nivelul de trai redus sunt cel mai puțin probabil să spună că niciodată sau aproape niciodată nu au dificultăți în a-și plăti facturile (51 % față de 70-79 % dintre cei care spun că nivelul lor de viață nu a fost încă redus, dar se așteaptă să fie, și cei care nu au experimentat nicio schimbare).

Proporția celor care întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori este cea mai mare dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 15 ani sau mai mică (15 %), șomerii (28 %) și cei care se consideră ca făcând parte din clasa muncitoare (18 %).

D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...?

De cele mai multe ori	Din când în când	Aproape niciodată/niciodată
UE-27	8	28	63
Sexul
Bărbat	8	26	64
Femeie	8	30	61
Vârstă
15-24	8	29	59
25-39	9	30	61
40-54	9	30	60
55+	8	25	66
Educație (sfârșitul)
—15	15	33	51
16-19	9	33	57
20+	5	19	75
Încă mai studiază	6	26	63
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	8	24	67
Manageri	2	16	81
Alte gulere albe	6	29	64
Lucrători manuali	10	36	53
Persoane de la domiciliu	15	37	48
Șomeri	28	39	33
Pensionat	7	24	68
Studenți	6	26	63
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	18	36	45
Clasa de mijloc inferioară	12	37	50
Clasa de mijloc	4	25	70
Clasa de mijloc superioară	2	10	87
Clasa superioară	0	8	91
Standardul tău de viață are
Au fost deja reduse	13	35	51
Nu a fost încă redusă, dar va fi	4	25	70
Nemodificat/creștere	4	16	79

1.4. Situația democrației în UE

Majoritatea europenilor sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația atât în UE, cât și în țara lor. Mai mult de jumătate (54 %) sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE, inclusiv unul din douăzeci care este „foarte mulțumit”. Aceste cifre au rămas neschimbate din octombrie-noiembrie 2022. Aproximativ patru din zece (41 %, + 1 pp) spun că nu sunt mulțumiți, unul din zece (fără schimbare) care „nu este deloc mulțumit”.

În mod similar, aproape șase din zece (56 %) sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în țara lor, iar 7 % spun că sunt „foarte mulțumiți”. Chiar și în acest caz, cifrele au rămas neschimbate din octombrie-noiembrie 2022. Aproximativ patru din zece (42 %, nicio modificare) nu sunt mulțumiți, inclusiv 11 % (-1 pp) care „nu sunt deloc mulțumiți”.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 SD18a În ansamblu, sunteți foarte mulțumit, destul de mulțumit, nu foarte mulțumit sau deloc mulțumit de modul în care funcționează democrația în (Țara noastră)? SD18b Și cum rămâne cu modul în care funcționează democrația în UE? Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022

În 24 de țări, majoritatea sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația la nivelul UE, cele mai mari proporții fiind înregistrate în Irlanda (82 %), Luxemburg (73 %) și Danemarca (72 %). Grecia (34 % „satisfăcută” față de 61 % „nesatisfăcută”), Slovacia (37 % față de 54 %) și Franța (42 % față de 48 %) sunt singurele țări în care doar o minoritate este satisfăcută. Proporțiile relativ ridicate care sunt „foarte mulțumite” de modul în care funcționează democrația în UE se găsesc în Irlanda (21 %) și Danemarca (14 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu SD18b Și cum rămâne cu modul în care funcționează democrația în UE? (%)

Majoritatea din 19 țări sunt mulțumite de modul în care funcționează democrația în țara lor, cele din Finlanda (88 %), Danemarca și Irlanda (86 %) fiind cele mai susceptibile de a fi satisfăcute. Nivelul de satisfacție este cel mai scăzut în Grecia (29 %), Slovacia (31 %) și Bulgaria (35 %). În aceste țări, precum și în alte patru, nemulțumirea este opinia majoritară, în timp ce opiniile sunt împărțite în Malta (49 % „satisfăcute” față de 49 % nu sunt satisfăcute). Mai mult de o cincime dintre respondenții din Danemarca (40 %), Finlanda (28 %), Irlanda (25 %) și Suedia (24 %) sunt „foarte mulțumiți” de modul în care funcționează democrația la nivel național.

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu SD18a În ansamblu, sunteți foarte mulțumit, destul de mulțumit, nu foarte mulțumit sau deloc mulțumit de modul în care funcționează democrația în (Țara noastră)? (%)

Nivelul de satisfacție față de modul în care funcționează democrația la nivel național a crescut în 12 state membre din octombrie-noiembrie 2022 și cel mai semnificativ în Țările de Jos (71 %, + 12 pp), Cipru (50 %, + 10 pp) și Lituania (53 %, + 8 pp). Satisfacția a scăzut în șapte țări, Malta (49 %, -21 pp) a înregistrat o scădere foarte mare, urmată de România (41 %, -6 pp) și Portugalia (63 %, -5 pp).

SD18a În ansamblu, sunteți foarte mulțumit, destul de mulțumit, nu foarte mulțumit sau deloc mulțumit de modul în care funcționează democrația în (Țara noastră)? (%)

Foarte mulțumit	Destul de mulțumit	Nu foarte mulțumit	Deloc mulțumit	Nu știu	Nu știu	Total „Nesatisfăcut”
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
FII	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
EL	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
EA	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
CY	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
LU	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
AT	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Satisfacția cu privire la modul în care funcționează democrația în UE a crescut în zece țări în comparație cu octombrie-noiembrie 2022. Cipru (56 %, + 13 puncte procentuale) se remarcă printr-o creștere semnificativă a proporției celor care sunt mulțumiți, urmată de Letonia (71 %, + 8 pp) și Belgia (64 %, + 8 pp). Această pondere a respondenților a scăzut în șase țări, în special în Malta (61 %, -11 pp), Cehia (51 %, -7 pp) și Danemarca (72 %, -6 pp).

SD18b Și cum rămâne cu modul în care funcționează democrația în UE? (%)

Foarte mulțumit	Destul de mulțumit	Nu foarte mulțumit	Deloc mulțumit	Nu știu	Nu știu	Total „Nesatisfăcut”
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
FII	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
EL	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
EA	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
CY	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
LU	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
AT	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

Analiza sociodemografică evidențiază modele similare în ceea ce privește satisfacția cu privire la modul în care funcționează democrația atât la nivelul UE, cât și la nivel național, respondenții mai tineri și mai educați și cei aflați într-o situație socioeconomică mai bună fiind mai susceptibili de a fi mulțumiți.

Respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt cel mai probabil să fie mulțumiți de modul în care funcționează democrația atât la nivelul UE (61 % față de 51-56 % dintre cei cu vârsta de 25 de ani sau peste), cât și la nivel național (62 % față de 55-56 %). Respondenții care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult au, de asemenea, mai multe șanse de a fi mulțumiți decât cei care au terminat cu vârsta de 19 ani sau mai puțin (61 % față de 43-51 % la nivelul UE, 63 % față de 49-52 % la nivel național).

Managerii (66 % la nivelul UE, 69 % la nivel național) sunt cei mai susceptibili să fie mulțumiți de modul în care funcționează democrația, în special în comparație cu șomerii (40 % și 41 %). Respondenții care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile sunt mai susceptibili de a fi mulțumiți decât cei care întâmpină dificultăți mai des (60 % față de 32-48 % la nivelul UE, 64 % față de 32-47 % la nivel național).

În plus, cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să fie mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE (78 % față de 16 %). Același lucru este valabil și în ceea ce privește imaginea Parlamentului European (81 % față de 19 %).

SD18 În ansamblu, sunteți foarte satisfăcuți, destul de mulțumiți, nu foarte mulțumiți sau deloc mulțumiți de modul în care funcționează democrația în... (% – UE-27)

(Țara noastră)	UE
UE-27	56	54
Sexul
Bărbat	58	56
Femeie	56	53
Vârstă
15-24	62	61
25-39	56	56
40-54	55	54
55+	56	51
Educație (sfârșitul)
—15	49	43
16-19	52	51
20+	63	61
Încă mai studiază	65	65
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	58	55
Manageri	69	66
Alte gulere albe	60	61
Lucrători manuali	50	48
Persoane de la domiciliu	47	47
Șomeri	41	40
Pensionat	56	51
Studenți	65	65
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	32	32
Din când în când	47	48
Aproape niciodată/niciodată	64	60
Imaginea UE
Pozitivă	73	78
Neutră	51	43
Negativă	27	16
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	74	81
Neutră	56	48
Negativă	28	19

Satisfacția față de diferitele aspecte ale democrației în UE

Prezentul sondaj evaluează, de asemenea, nivelul de satisfacție cu privire la zece aspecte diferite ale democrației UE și constată că majoritatea cetățenilor UE sunt mulțumiți de 7 dintre aceste 10 aspecte.

Cetățenii UE sunt cel mai mulțumiți de alegeri libere și corecte (70 %) și de libertatea de exprimare (70 %), urmate de respectarea drepturilor fundamentale (66 %), de posibilitatea cetățenilor individuali de a participa la viața politică (61 %) și de diversitatea mass-mediei (60 %). Majoritățile sunt, de asemenea, mulțumite de oportunitățile societății civile (de exemplu, cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația (59 %) și de statul de drept (58 %).

Alegeri libere și corecte Libertatea de exprimare Posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică {adică în calitate de candidați la alegeri, membri ai partidelor politice} Diversitatea mass-mediei Statul de drept (Le. respectarea independenței sistemului judiciar. integritatea și imparțialitatea sistemului electoral) Foarte mulțumit Destul de mulțumit Nu foarte mulțumit Deloc satifiat Nu știu QA11 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? (UE27) (%) Cu toate acestea, satisfacția este considerabil mai scăzută pentru partidele politice, ținând seama de interesele unor astfel de persoane (43 %), de lupta împotriva dezinformării în mass-media (41 %) și de lupta împotriva corupției (35 %). Acestea sunt, de asemenea, singurele aspecte pentru care predomină nemulțumirea (52 %, 52 % și, respectiv, 60 %).

Respectarea drepturilor fundamentale Oportunitățile societății civile (Le. cetățeni, asociații, N605) de a proteja democrația Partide politice luând în considerare interesele oamenilor ca tine Combaterea dezinformării în mass-media (Le. false. exagerează sau denaturează știrile) FIght împotriva corupției Foarte mulțumit Destul de mulțumit Nu foarte mulțumit Deloc satifiat Nu știu QA11 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? (UE27) (%) Șapte din zece sunt mulțumiți de alegeri libere și corecte în UE, inclusiv aproximativ o cincime (21 %) care sunt „foarte mulțumiți”. În schimb, aproximativ un sfert (26 %) declară că nu sunt mulțumiți de acest aspect.

Foarte mulțumit 21 Destul de mulțumit 49 Nu foarte mulțumit 19 Nu a fost deloc mulțumit 7 Nu știu 4 QA11.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Alegeri libere și corecte (UE27) (%)

În toate țările, cu excepția unei singure țări, majoritatea respondenților sunt mulțumiți de alegerile libere și corecte din UE, cu cele mai mari proporții observate în Portugalia (85 %), Țările de Jos și Finlanda (ambele cu 84 %). Singura excepție este Bulgaria, unde 41 % sunt mulțumiți și 52 % sunt nemulțumiți. Împreună cu Bulgaria, nivelul de satisfacție este cel mai scăzut în Croația (49 %) și România (54 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Alegeri libere și corecte (%) Șapte din zece sunt, de asemenea, mulțumiți de libertatea de exprimare, un al cincilea spunând că sunt „foarte mulțumiți”. Aproape trei din zece (28 %) nu sunt mulțumiți de acest aspect.

Foarte mulțumit 20 Destul demulțumit 50 Nu foarte mulțumit 21 Nu a fost deloc mulțumit 7 Nu știu 2 Î11.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Libertatea de exprimare (UE27) (%) Respondenții care sunt mulțumiți de libertatea de exprimare sunt majoritari în toate țările. Proporțiile variază de la mai mult de opt din zece în Danemarca, Finlanda (ambele 83 %), Irlanda și Țările de Jos (ambele 81 %) la șase din zece sau mai puțin în Slovacia (53 %), Franța (59 %), Bulgaria, Cehia, Grecia și Letonia (toate 60 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu Î11.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Libertatea de exprimare (%)

Două treimi dintre respondenți (66 %) sunt mulțumiți de respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv 15 % care sunt „foarte mulțumiți”, în timp ce trei din zece respondenți declară că nu sunt mulțumiți.

Foarte mulțumit 15 Destul de mulțumit 51 Nu foarte mulțumit 23 Nu a fost deloc mulțumit 7 Nu știu 4 QA11.6 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Respectarea drepturilor fundamentale (UE27) (%) Majoritatea sunt satisfăcute de respectarea drepturilor fundamentale în 26 de state membre ale UE. Este foarte probabil ca respondenții să fie mulțumiți de acest aspect în Finlanda (85 %), Irlanda (81 %) și Țările de Jos (78 %). La capătul opus al scalei, Grecia este singura țară în care cei care sunt mulțumiți sunt în minoritate (45 % „satisfăcuți” față de 54 % „nemulțumiți”). Nivelul de satisfacție este, de asemenea, relativ mai scăzut în Slovacia (50 %) și în România (54 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.6 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Respectarea drepturilor fundamentale (%)

Aproximativ șase din zece (61 %) își exprimă satisfacția cu privire la posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică, 14 % spunând că sunt „foarte mulțumiți”. O treime din respondenți (33 %) nu sunt mulțumiți de acest aspect al democrației în UE.

Foarte mulțumit 14 Destul de mulțumit 47 Nu foarte mulțumit 25 Nu s-a mulțumit deloc 8 Nu știu 6 QA11.4 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică (și anume, în calitate de candidați la alegeri, membri ai partidelor politice) (UE27) (%)

Majoritățile din toate țările sunt mulțumite de posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică, cu proporții variind de la cel puțin trei sferturi în Finlanda (77 %), Irlanda (76 %), Danemarca și Polonia (ambele cu 75 %) la mai puțin de jumătate în Franța (47 %) și România (49 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.4 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică (și anume, în calitate de candidați la alegeri, membri ai partidelor politice) (%)

Șase din zece declară că sunt mulțumiți de diversitatea mass-mediei din UE, dintre care 14 % sunt „foarte mulțumiți”. Puțin mai mult de o treime (34 %) spun că nu sunt mulțumiți de acest aspect.

Foarte mulțumit 14 Destul de mulțumit 46 Nu foarte mulțumit 25 Nu s-a mulțumit deloc 9 Nu știu 6 QA11.3 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Diversitatea mass-mediei (UE27) (%) Satisfacția față de diversitatea mass-mediei depășește nemulțumirea în toate statele membre, cu excepția unui singur stat membru al UE. Mai mult de șapte din zece în Portugalia (83 %), Austria (73 %), Estonia, Finlanda și Lituania (toate 72 %) sunt mulțumite de acest aspect, în timp ce Franța este singura țară în care o minoritate este satisfăcută (42 % „satisfăcută” față de 45 % „nemulțumită”). Împreună cu Franța, nivelurile de satisfacție sunt cele mai scăzute în Slovenia (52 %) și Slovacia (53 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.3 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Diversitatea mass-media (%)

Majoritatea respondenților (59 %) sunt mulțumiți de oportunitățile societății civile (și anume cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația, 11 % fiind „foarte mulțumiți”. O treime din respondenți (33 %) își exprimă nemulțumirea față de acest aspect al democrației în UE.

Foarte mulțumit 11 Destul de mulțumit 48 Nu foarte mulțumit 26 Nu a fost deloc mulțumit 7 Nu știu 8 QA11.7 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Oportunitățile societății civile (și anume, cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația (UE27) (%) Respondenții care sunt mulțumiți de oportunitățile societății civile (de exemplu, cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația sunt majoritari în 26 de țări. Nivelul de satisfacție este deosebit de ridicat în Danemarca, Luxemburg (ambele 75 %) și Irlanda (74 %). Grecia este singura țară în care o minoritate de respondenți sunt mulțumiți (40 % „satisfăcuți față de 54 % nemulțumiți”), iar mai puțin de jumătate sunt mulțumiți și în Slovacia (47 %) și Slovenia (48 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.7 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Oportunitățile societății civile (de exemplu, cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația (%)

Aproape șase din zece (58 %) declară că sunt mulțumiți de statul de drept în Uniunea Europeană, dintre care aproximativ unul din zece (11 %) declară că este „foarte mulțumit”. Mai mult de o treime (36 %) își exprimă nemulțumirea.

Foarte mulțumit 11 Destul de mulțumit 47 Nu foarte mulțumit 27 Nu s-a mulțumit deloc 9 Nu știu 6 QA11.5 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Statul de drept (respectiv respectarea independenței sistemului judiciar, integritatea și imparțialitatea sistemului electoral) (UE27) (%)

În 22 de țări, majoritățile sunt satisfăcute de statul de drept în Uniunea Europeană, respondenții din Irlanda (79 %), Danemarca (74 %) și Finlanda (73 %) fiind cei mai susceptibili să fie mulțumiți de acest aspect. În schimb, nemulțumirea depășește satisfacția în patru țări: Slovacia (36 % „satisfăcută” față de 59 % „nemulțumită”), Bulgaria (37 % față de 56 %), Grecia (38 % față de 60 %) și Slovenia (45 % față de 50 %). Avizele sunt împărțite în Croația (48 % „satisfăcute” și 48 % „nemulțumite”).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.5 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Statul de drept (respectiv respectarea independenței sistemului judiciar, integritatea și imparțialitatea sistemului electoral) (%)

Milioanede minereuri de peste patru din zece (43 %) sunt mulțumiți de partidele politice luând în considerare interesele oamenilor ca ei, mai puțin de o zecime (8 %) spunând că sunt „foarte mulțumiți”. În schimb, o majoritate (52 %) sunt nemulțumiți de acest aspect, inclusiv aproape o cincime (18 %) care spun că nu sunt deloc mulțumiți.

Nu știu 5 Foarte mulțumit 8 Destul de mulțumit 35 Nu foarte mulțumit 34 Deloc mulțumit 18 QA11.8 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Partide politice care iau în considerare interesele persoanelor ca tine (UE27) (%) În zece țări, respondenții sunt mai predispuși să fie mulțumiți decât să fie nemulțumiți de partidele politice care iau în considerare interesele persoanelor ca ele, cu proporții variind de la mai mult de șase din zece în Danemarca, Polonia (ambele 63 %) și Irlanda (62 %), la 22 % în Grecia și 27 % în Cipru și Franța.

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.8 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Partidele politice iau în considerare interesele oamenilor ca tine (%)

O minoritate de respondenți (41 %) sunt mulțumiți de lupta împotriva dezinformării în mass-media, inclusiv mai puțin de unul din zece (8 %) care sunt „foarte mulțumiți”. În schimb, mai mult de jumătate (52 %) nu sunt mulțumiți de acest aspect. Această proporție include 15 % care spun că „nu sunt deloc mulțumiți”.

Foarte mulțumit 8 Destul de mulțumit 33 Nu foarte mulțumit 37 Nu s-a mulțumit deloc 15 Nu știu 7 QA11.9 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Combaterea dezinformării în mass-media (și anume, știri false, exagerate sau denaturate) (UE27) (%) Satisfacția față de combaterea dezinformării în mass-media depășește nemulțumirea din nouă țări. Polonia (63 %), Irlanda (60 %) și Portugalia (58 %) sunt țările în care respondenții au cea mai mare probabilitate de a fi mulțumiți de acest aspect. Pe de altă parte, 21 % în Grecia și 27 % în Cipru și Franța declară că sunt mulțumiți.

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.9 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Combaterea dezinformării în mass-media (și anume, știri false, exagerate sau denaturate) (%)

Puțin peste o treime (35 %) sunt mulțumiți de lupta împotriva corupției, 8 % spunând că sunt „foarte mulțumiți”. Cu toate acestea, marea majoritate a respondenților (60 %) își exprimă nemulțumirea cu privire la acest aspect, inclusiv peste o cincime (22 %) care „nu sunt deloc mulțumiți”.

Foarte mulțumit 8 Destul de mulțumit 27 Nu foarte mulțumit 38 Nu s-a mulțumit deloc 22 Nu știu 5 QA11.10 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Lupta împotriva corupției (UE-27) (%)

În Irlanda (58 %), Polonia (57 %) și Danemarca (48 %), majoritatea este mulțumită de lupta împotriva corupției, în timp ce această opinie este minoritară în celelalte 24 de țări. Cel mai scăzut nivel de satisfacție este observat în Cehia, Grecia (ambele 18 %) și Cipru (20 %).

Total „satisfiat” Total „nesatisfăcut” Nu știu QA11.10 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? Lupta împotriva corupției (%)

Atunci când se analizează rezultatele prin caracteristicile sociodemografice ale respondenților, se pot observa modele consecvente în ceea ce privește nivelurile de satisfacție pentru toate aspectele democrației în Uniunea Europeană. În special, nivelurile de satisfacție tind să varieze în funcție de vârstă, de nivelul de educație, de statutul socioeconomic și de atitudinile față de UE.

Cei mai tineri respondenți (cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani) tind să exprime niveluri mai ridicate de satisfacție cu privire la majoritatea aspectelor democrației din UE. Acest tipar este cel mai notabil în ceea ce privește lupta împotriva corupției (40 % față de 31 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste) și partidele politice luând în considerare interesele oamenilor ca ei (48 % față de 40 %).

Respondenții mai bine educați sunt mai predispuși să fie mulțumiți de fiecare dintre aspectele specifice. De exemplu, persoanele care au încheiat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai susceptibile de a fi satisfăcute de respectarea drepturilor fundamentale (72 % față de 59 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de cel puțin 15 ani) și de oportunitățile societății civile de a proteja democrația (64 % față de 51 %).

Managerii sunt cei mai susceptibili să fie mulțumiți de majoritatea aspectelor. De exemplu, aproape șapte din zece (68 %) dintre manageri sunt mulțumiți de oportunitățile oferite societății civile de a proteja democrația, comparativ cu 49 % dintre persoanele casnice.

Respondenții care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile sunt mult mai înclinați decât cei care au dificultăți de cele mai multe ori să se mulțumească cu fiecare aspect al democrației. Acest lucru este valabil în special pentru respectarea drepturilor fundamentale (72 % vs 49 %) și pentru statul de drept (63 % vs 40 %). Acest model este similar pentru cei care se consideră ca făcând parte din clasa de mijloc superioară sau superioară a societății în comparație cu cei care se văd ca clasă muncitoare, iar pentru cei care spun că nivelul lor de viață nu s-a schimbat în comparație cu cei care au experimentat o deteriorare. Această constatare indică faptul că nivelurile de satisfacție cu privire la fiecare aspect al democrației tind să crească odată cu statutul socio-economic (perceput) al respondenților.

Respondenții cu o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să fie mulțumiți de fiecare aspect. Acest lucru se aplică în special respectării drepturilor fundamentale (83 % față de 36 %) și statului de drept (75 % față de 28 %). În mod similar, dacă respondenții sunt de acord că vocea lor contează în UE și în propria țară, este mai probabil ca aceștia să își exprime satisfacția cu privire la fiecare aspect. De exemplu, 76 % dintre cei care sunt de acord că vocea lor contează în UE (față de 46 % dintre cei care nu sunt de acord) și 72 % dintre cei care sunt de acord că vocea lor contează în propria țară (față de 42 % dintre cei care nu sunt de acord) sunt mulțumiți de posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică.

În cele din urmă, nivelurile de satisfacție sunt mai mari în rândul celor care au votat la ultimele alegeri europene, în special în ceea ce privește alegerile libere și corecte (76 % față de 61 % dintre cei care nu au votat).

QA11 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? (% – UE-27)

Alegeri libere și corecte	Libertatea de exprimare	Posibilitatea ca cetățenii individuali să participe la viața politică (de exemplu, în calitate de candidați la alegeri, membri ai partidelor politice)	Diversitatea mass-mediei	Statul de drept (respectiv respectarea independenței sistemului judiciar, integritatea și imparțialitatea sistemului Eletoral)
UE-27	70	70	61	60	56
Sexul
Bărbat	72	71	61	61	66
Femeie	68	69	60	66	57
Vârstă
15-24	73	73	64	64	63
25-39	71	69	62	61	60
40-54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Educație (sfârșitul)
—15	66	66	53	57	53
16-19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Încă mai studiază	75	75	66	65	64
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	72	70	58	61	61
Manageri	78	77	68	65	67
Alte gulere albe	72	72	65	65	63
Lucrători manuali	65	66	56	59	53
Persoane de la domiciliu	62	65	50	53	53
Șomeri	63	62	53	54	49
Pensionat	70	70	60	60	56
Studenți	75	75	66	65	64
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	56	56	43	51	46
Din când în când	63	64	55	56	54
Aproape niciodată/niciodată	76	75	65	65	63
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	63	61	51	55	50
Clasa de mijloc inferioară	67	67	56	59	54
Clasa de mijloc	73	73	64	62	61
Clasa de mijloc superioară	81	81	72	68	71
Clasa superioară	81	83	72	67	77
Imaginea UE
Pozitivă	84	85	75	74	75
Neutră	66	66	55	57	53
Negativă	42	39	35	38	26
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	83	83	76	74	74
Nu sunt de acord	58	58	46	49	45
Vocea mea contează în (Țara noastră)
Sunt de acord	81	60	72	71	70
Nu sunt de acord	54	54	42	45	41
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	76	75	65	65	64
Nu	61	62	52	53	51
Nivelul tău de trai a...
Au fost deja reduse	64	64	54	55	51
Nu a fost încă redusă, dar va fi	76	76	67	67	67
Nemodificat/creștet	77	77	68	67	67

QA11 Cât de mulțumit sau nu sunteți de următoarele aspecte ale democrației în Uniunea Europeană? (% – UE-27)

Respectarea drepturilor fundamentale	Oportunitățile societății civile (de exemplu, cetățeni, asociații, ONG-uri) de a proteja democrația	Partide politice ținând cont de interesul oamenilor ca tine	Combaterea dezinformării în mass-media (și anume, știri false, exagerate sau denaturate)	Lupta împotriva corupției
UE-27	66	59	43	41	35
Sexul
Bărbat	68	61	43	41	35
Femeie	65	59	42	40	35
Vârstă
15-24	70	63	48	45	40
25-39	68	63	45	43	38
40-54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Educație (sfârșitul)
—15	59	51	35	35	29
16-19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Încă mai studiază	71	67	50	45	41
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	68	58	42	40	35
Manageri	74	68	50	43	39
Alte gulere albe	72	63	49	49	39
Lucrători manuali	62	57	41	41	35
Persoane de la domiciliu	58	49	38	36	36
Șomeri	59	50	29	34	27
Pensionat	64	57	39	36	29
Studenți	71	67	50	45	41
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	49	43	25	31	24
Din când în când	60	52	38	41	35
Aproape niciodată/niciodată	72	64	47	43	36
Ia în considerare apartenența la
Clasa muncitoare	57	50	33	35	29
Clasa de mijloc inferioară	62	54	38	40	30
Clasa de mijloc	70	64	46	44	38
Clasa de mijloc superioară	78	70	57	45	41
Clasa superioară	86	78	63	42	53
Imaginea UE
Pozitivă	83	75	58	53	46
Neutră	60	54	36	37	29
Negativă	35	30	18	21	17
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	80	75	59	51	46
Nu sunt de acord	53	46	28	32	26
Vocea mea contează în (Țara noastră)
Sunt de acord	77	71	54	48	42
Nu sunt de acord	49	42	26	30	25
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	71	65	48	44	37
Nu	58	52	37	37	32
Nivelul tău de trai a...
Au fost deja reduse	59	53	34	35	28
Nu a fost încă redusă, dar va fi	73	66	52	49	42
Nemodificat/creștet	75	68	54	45	42

2. O REVIZUIRE A LEGISLATURII PARLAMENTULUI EUROPEAN: PATRU ANI ÎN

Al doilea capitol se axează pe conștientizarea și atitudinile europenilor față de acțiunea Uniunii Europene și a Parlamentului European în ultimii ani. Acesta începe prin a examina dacă cetățenii au citit, au văzut sau au auzit ceva în mass-media despre Parlamentul European și despre impresia lăsată de aceste informații. În continuare, Comisia analizează atitudinile generale față de impactul acțiunii UE și atât gradul de conștientizare, cât și nivelul de satisfacție față de acțiunile recente întreprinse de UE și de Parlamentul European într-o serie de domenii de politică.

Rezultatele arată că informațiile despre Parlamentul European transmise de mass-media au lăsat cetățenilor UE o impresie favorabilă și că marea majoritate sunt conștienți de impactul pe care UE îl are asupra vieții lor de zi cu zi. În plus, într-un context marcat de schimbări majore rapide în politicile UE de combatere a crizelor multiple, nivelurile de conștientizare și de satisfacție cu privire la acțiunea UE din ultimii ani sunt, în general, ridicate. La un an de la invadarea Ucrainei de către Rusia, sprijinul UE pentru Ucraina este de departe acțiunea pe care cetățenii sunt atât cei mai conștienți, cât și cei mai mulțumiți.

Vizibilitatea mediatică a Parlamentului European

Gradul de conștientizare a Parlamentului European în rândul cetățenilor UE este, în general, la un nivel foarte ridicat. Sondajele Eurobarometru standard au arătat că, începând din 2006, Parlamentul European a depășit în mod constant lista instituțiilor UE în ceea ce privește sensibilizarea. Rezultatele ultimului sondaj Eurobarometru standard realizat în ianuarie-februarie 2023 nu fac excepție, aproape nouă din zece declarând că au auzit de Parlamentul European20 Comisia Europeană, Eurobarometru standard 98 – Iarna 2022-2023 (EB 98.2), disponibil la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Prin urmare, nu este surprinzător să se constate că, în sondajul actual, o majoritate clară a cetățenilor (62 %, -2 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) au citit recent în presă, au văzut pe internet sau la televizor sau au auzit la radio ceva despre Parlamentul European. În schimb, mai puțin de patru din zece (38 %, + 2 pp) răspund negativ la această întrebare. Aceste cifre au rămas, în linii mari, stabile în comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022.

Nr. 38 Da 62 Întrebarea 1 Ați citit recent în presă, ați văzut pe internet sau la televizor sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (UE27) (%) Cel puțin trei sferturi dintre respondenții din șase țări au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European, fie de la internet, televiziune sau radio: Finlanda (85 %), Letonia (79 %), Estonia, Luxemburg (ambele 78 %), Lituania (76 %) și Suedia (75 %). Acest lucru contrastează cu 39 % în Franța, 50 % în Irlanda și 53 % în Portugalia care dau acest răspuns.

Octombrie/noiembrie 2022 23 martie Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Întrebarea 1 Ați citit recent în presă, ați văzut pe internet sau la televizor sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (% – da) Comparativ cu octombrie-noiembrie 2022, zece țări arată o scădere a proporției respondenților care au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European. Cele mai mari scăderi sunt observate în Portugalia (53 %, -13 pp), România (55 %, -12 pp) și Ungaria (68 %, -9 pp). În același timp, se constată o creștere a acestei ponderi a respondenților în cinci țări: Danemarca (59 %, + 10 pp), Finlanda (85 %, + 6 pp), Cipru (71 %, + 6 pp), Belgia (71 %, + 5 pp) și Letonia (79 %, + 4 pp). Această cifră a rămas stabilă sau neschimbată în celelalte 12 țări.

Bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că au citit, văzut sau auzit recent ceva despre Parlamentul European, fie de la internet, televiziune sau radio (66 % față de 57 %). În plus, această proporție crește odată cu vârsta, două treimi dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste (66 %) spunând că au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European, comparativ cu mai puțin de jumătate dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (49 %).

Cu cât respondenții au rămas mai mult timp în educație cu normă întreagă, cu atât este mai probabil să spună că au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European. Acest lucru este valabil pentru 69 % dintre cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult, comparativ cu 55 % dintre cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin. Managerii (72 %) sunt cei mai susceptibili să răspundă pozitiv la această întrebare, în special în comparație cu șomerii (45 %) și persoanele casnice (46 %). Un procent mai mare de respondenți care au citit, au văzut sau au auzit ceva despre Parlamentul European se regăsesc, de asemenea, printre cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (66 % față de 49 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Respondenții care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să spună că au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European (69 % față de 61 %), iar un decalaj similar poate fi observat între cei care au o imagine pozitivă a Parlamentului European și cei care au o imagine negativă (73 % față de 60 %).

În cele din urmă, un procent mai mare de persoane care au citit, văzut sau auzit recent ceva despre Parlamentul European pot fi găsite printre cei care cred că vocea lor contează în UE (70 % față de 56 % dintre cei care cred că vocea lor nu contează) și cei care au votat la ultimele alegeri europene (71 % față de 48 % dintre cei care nu au votat).

Întrebarea 1 Ați citit recent în presă, ați văzut pe internet sau la televizor sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (% – UE)

UE-27	62	38	0
Sexul
Bărbat	66	33	1
Femeie	57	43	0
Vârstă
15-24	49	51	0
25-39	58	42	0
40-54	63	36	1
55+	66	33	1
Educație (sfârșitul)
—15	55	44	1
16-19	61	39	0
20+	69	31	0
Încă mai studiază	53	47	0
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	67	32	1
Manageri	72	28	0
Alte gulere albe	65	35	0
Lucrători manuali	57	43	0
Persoane de la domiciliu	46	54	0
Șomeri	45	55	0
Pensionat	67	32	1
Studenți	53	47	0
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	49	50	1
Din când în când	56	44	0
Aproape niciodată/niciodată	66	34	0
Imaginea tghe UE
Pozitivă	69	31	0
Neutră	54	46	0
Negativă	61	39	0
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	70	30	0
Nu sunt de acord	56	44	0
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	71	29	0
Nu	48	51	1
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	73	27	0
Neutră	53	46	1
Negativă	60	39	1

Impresie lăsată de mass-media despre Parlamentul European

Respondenții care au spus că au citit, au văzut sau au auzit recent ceva au fost, de asemenea, întrebați dacă acest lucru le-a dat o impresie în general favorabilă sau nefavorabilă despre Parlamentul European. Majoritatea (56 %) spun că au rămas cu o impresie în general favorabilă, în timp ce o treime (33 %) spun spontan că impresia a fost nefavorabilă și una din zece afirmă că acest lucru nu a fost nici favorabil, nici nefavorabil.

Nu știu 1 Nici favorabil, nici nefavorabil (SPONTANEOUS} 10 În general nefavorabile 33 În general favorabil 56 Întrebarea 1b Ce ați citit, văzut sau auzit v-a dat o impresie în general favorabilă sau nefavorabilă despre Parlamentul European? (UE27) (%) Se pot observa schimbări semnificative de când această întrebare a fost adresată ultima dată în septembrie 2015. În special, ponderea celor care spun ceea ce au citit, văzut sau auzit le-a dat o impresie favorabilă a crescut cu 26 de puncte procentuale – o creștere care rezultă aproape în întregime din scăderea proporției care afirmă că impresia că a fost lăsată nu a fost nici favorabilă, nici nefavorabilă (-23 pp)21 Trebuieremarcatfaptul că, în septembrie 2015, ne aflam în mijlocul crizei migranților, iar majoritatea intervievaților au avut în vedere moartea lui Aylan, acest copil mic găsit înecat pe coasta turcă. Acest context joacă cu siguranță un rol în evoluția mare în comparație cu valul anterior. În plus, ar trebui menționat faptul că codurile spontane au fost mai vizibile pentru persoanele intervievate: în consecință, în această perioadă, aceste coduri spontane au fost menționate de o proporție mai mare de respondenți. . Dimpotrivă, proporția celor care spun că știrile pe care le-au consumat le-a lăsat o impresie negativă a rămas stabilă (-2 pp).

În general favorabile În general nefavorabile Nici favorabil, nici nefavorabil (SPONTAN) Nu știu Întrebarea 1B Ce ați citit, văzut sau auzit v-a dat o impresie în general favorabilă sau nefavorabilă despre Parlamentul European? (%) Există diferențe mari în ceea ce privește proporția respondenților care afirmă că informațiile pe care le-au primit le-au dat o impresie în general favorabilă despre Parlamentul European. Cele mai mari proporții care dau un răspuns pozitiv sunt observate în Irlanda (82 %), Croația (75 %) și România (73 %). Acest lucru se compară cu 28 % în Grecia, 36 % în Franța și 44 % în Belgia, care spun ceea ce au rămas cu o impresie favorabilă.

Reflectând evoluțiile pozitive semnificative la nivelul UE începând din septembrie 2015, proporția respondenților care au rămas cu o impresie în general favorabilă despre Parlamentul European a crescut în toate țările, iar în 12 țări, creșterile sunt de cel puțin 30 de puncte procentuale. Acest lucru este valabil în special pentru Letonia (70 %, + 53 pp), Malta (72 %, + 42 pp) și Irlanda (82 %, + 37 pp).

Respondenții mai tineri și mai bine educați sunt mai predispuși să afirme că știrile pe care le-au consumat despre Parlamentul European le-au lăsat o impresie favorabilă. În special, 64 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (față de 53 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste) și 58 % dintre cei care au absolvit o educație cu normă întreagă cu vârsta de 20 de ani sau mai mult (față de 48 % dintre cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin) dau un răspuns pozitiv.

Lucrătorii cu gulere albe (61 %) și managerii (60 %) sunt cei mai susceptibili să spună că impresia că au rămas a fost favorabilă, în special în comparație cu șomerii (48 %) și persoanele casnice (49 %). În mod similar, cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile au mai multe șanse să dea acest răspuns în comparație cu cei care au dificultăți de cele mai multe ori (57 % față de 43 %).

Cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mult mai susceptibili de a spune ceea ce au citit, văzut sau auzit recent, le-a dat o impresie favorabilă despre Parlamentul European (77 % față de 12 % dintre cei care au o imagine negativă). Acest lucru este valabil și în rândul celor care sunt de acord că vocea lor contează în UE (69 % față de 40 % dintre cei care nu sunt de acord), a celor care sunt mulțumiți de democrație în UE (72 % față de 33 % dintre cei care nu sunt mulțumiți) și a celor care au votat la ultimele alegeri europene (59 % față de 47 % dintre cei care nu au votat).

Întrebarea 1b Ce ați citit, văzut sau auzit v-a dat o impresie în general favorabilă sau nefavorabilă despre Parlamentul European? (% – UE)

În general favorabile	În general nefavorabile	Nici favorabil, nici nefavorabil (SPONTANEOUS)	Nu știu
UE-27	56	33	10	1
Sexul
Bărbat	55	34	10	1
Femeie	56	32	10	2
Vârstă
15-24	64	26	8	2
25-39	58	31	10	1
40-54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Educație (sfârșitul)
—15	48	39	11	2
16-19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Încă mai studiază	61	27	10	2
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	54	34	10	2
Manageri	60	30	9	1
Alte gulere albe	61	29	9	1
Lucrători manuali	55	35	9	1
Persoane de la domiciliu	49	36	12	3
Șomeri	48	42	9	1
Pensionat	52	35	11	2
Studenți	61	27	10	2
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	43	46	9	2
Din când în când	54	38	7	1
Aproape niciodată/niciodată	57	30	11	2
Imaginea UE
Pozitivă	77	14	8	1
Neutră	44	39	15	2
Negativă	12	83	4	1
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	69	21	9	1
Nu sunt de acord	40	49	10	1
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	72	18	9	1
Nemulțumit	33	56	10	1
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	59	30	10	1
Nemulțumit	47	41	10	2

Impactul perceput al UE asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor

O mare majoritate consideră că acțiunile UE au un impact asupra vieții lor de zi cu zi. Aproximativ șapte din zece (71 %) împărtășesc această opinie, dintre care aproape o cincime (18 %) pentru care acțiunile UE „foarte mult” au un impact. În schimb, aproape trei din zece (28 %) consideră că acest lucru nu este valabil, 6 % spunând că UE nu are niciun impact asupra vieții lor de zi cu zi.

Da. foarte mult 18 Da, cam 53 Nu prea mult 22 Nu, nu în niciun caz 61 Nu știu 1 Ați spune că acțiunile UE au un impact asupra vieții dumneavoastră de zi cu zi? (UE27) (%) Majoritatea țărilor consideră că acțiunile UE au un impact asupra vieții lor de zi cu zi, variind de la 87 % în Cipru și Malta și 86 % în Luxemburg, la 60 % în Bulgaria, Estonia, Italia și Letonia. Italia, Letonia (ambele 39 %) și Estonia (38 %) sunt, de asemenea, țările în care proporția care afirmă că UE nu are un impact asupra vieții lor este cea mai mare.

Total „Da” Total „Nu” Nu știu Ați spune că acțiunile UE au un impact asupra vieții dumneavoastră de zi cu zi? (%)

Accentul pus pe rezultatele celor mai tineri respondenți arată că nu există diferențe substanțiale între atitudinile persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani și cele ale populației generale cu privire la această chestiune. Șapte din zece dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani consideră că acțiunile UE au un impact asupra vieții lor de zi cu zi (față de o medie de 71 %), 17 % (față de 18 %) spun că aceste acțiuni au un impact „foarte mult”. În schimb, 28 % (la fel ca media UE) consideră că UE nu are un impact asupra vieții lor de zi cu zi.

Da, foarte mult Da, oarecum Nu, nu prea mult Nu, deloc Nu știu Ați spune că acțiunile UE au un impact asupra vieții dumneavoastră de zi cu zi? (% – 15-24 de ani) Respondenții din grupele de vârstă centrală (și anume, cu vârste cuprinse între 25 și 4 ani) sunt mai predispuși decât respondenții mai tineri sau mai în vârstă să fie de acord că acțiunile UE au un impact asupra vieții lor de zi cu zi (74 % față de 68 % dintre cei cu vârsta de peste 55 de ani și 70 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani). În plus, cei care au un nivel mai ridicat de educație sunt, de asemenea, mai predispuși să spună că acțiunea UE are un impact. În special, mai mult de trei sferturi (77 %) dintre cei care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult răspund pozitiv la această întrebare, comparativ cu mai puțin de șase din zece (58 %) dintre cei care au terminat cu vârsta de 15 ani sau mai puțin.

Managerii (82 %) sunt cei mai susceptibili să creadă că acțiunea UE are un impact, în special în comparație cu persoanele casnice (65 %), iar cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile sunt puțin mai predispuși decât cei care întâmpină mai des dificultăți în a da acest răspuns (73 % față de 68 %).

În cele din urmă, respondenții care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși să spună că acțiunea UE are un impact asupra vieții lor de zi cu zi (79 % față de 69 % dintre cei care au o imagine negativă). Același lucru se poate observa și în cazul celor care urmează politica europeană (81 % față de 58 % care nu au votat) și al celor care au votat la ultimele alegeri europene (76 % față de 63 % dintre cei care nu au votat).

Ați spune că acțiunile UE au un impact asupra vieții dumneavoastră de zi cu zi? (% – UE-27)

Total „Da”	Total „Nu”
UE-27	71	28
Sexul
Bărbat	73	26
Femeie	69	29
Vârstă
15-24	70	28
25-39	74	25
40-54	74	25
55+	68	30
Educație (sfârșitul)
—15	58	39
16-19	70	29
20+	77	22
Încă mai studiază	72	26
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	77	22
Manageri	82	18
Alte gulere albe	76	23
Lucrători manuali	68	31
Persoane de la domiciliu	65	33
Șomeri	66	32
Pensionat	66	31
Studenți	72	26
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	68	29
Din când în când	68	30
Aproape niciodată/niciodată	73	26
Imaginea UE
Pozitivă	79	20
Neutră	63	35
Negativă	69	30
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	76	23
Nu	63	35
Urmăriți politica europeană
Urmează	81	19
Nu urmează	58	39

Sensibilizarea cu privire la acțiunile Parlamentului European în domenii de politică specifice

Când ne gândim la subiectele la care UE, în special Parlamentul European, au acționat în ultimii patru ani, sprijinul pentru Ucraina (74 %) este de departe cel pe care cetățenii UE l-au citit, văzut sau auzit cel mai mult. Acestea sunt urmate de subiecte legate de migrație și azil (38 %) și de Pactul verde al UE (37 %). Politica externă (29 %) și redresarea economică și socială (28 %) sunt menționate de aproape trei din zece, în timp ce mai puțin de un sfert amintesc că au citit, au văzut sau au auzit despre sănătate și protecția consumatorilor (24 %), drepturile democratice și respectarea statului de drept (23 %) și Agenda digitală (17 %).

Sprijin pentru Ucraina Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe) Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon) Politicaexternă {i.e.e. Europa ca actor global) Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim) Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil) Drepturile democratice și respectarea statului de drept Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente) Nu știu QA2 Uniunea Europeană și, în special, Parlamentul European au acționat pe mai multe teme în ultimii patru ani. Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (UE27) (%)

În toate statele membre, sprijinul pentru Ucraina se află în fruntea listei de subiecte pe care respondenții le-au citit, văzut sau auzit de UE, în special de Parlamentul European, în ultimii patru ani. Proporțiile care citează acest subiect variază de la 91 % în Suedia, 90 % în Finlanda și 89 % în Țările de Jos, la 52 % în Polonia, 54 % în România și 55 % în Croația. Acest subiect tinde să fie menționat mai mult în țările nordice și occidentale decât în cele estice.

QA2 Uniunea Europeană și, în special, Parlamentul European au acționat pe mai multe teme în ultimii patru ani. Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (Răspunsuri multiple POSSIBILE) – Sprijin pentru Ucraina (%)

În 24 de țări, problemele legate de migrație și azil se numără printre primele trei subiecte pe care respondenții le-au citit, văzut sau auzit cel mai mult. Peste două treimi din Țările de Jos (77 %), Suedia (71 %) și Finlanda (68 %) menționează aceste subiecte, în timp ce mai puțin de un sfert fac acest lucru în Croația (17 %), Polonia (19 %) și Portugalia (22 %).

Pactul verde al UE se numără printre cele trei subiecte cele mai bine clasate în 20 de țări, respondenții din Finlanda (75 %), Suedia (71 %) și Țările de Jos (69 %) fiind încă o dată cei mai susceptibili să menționeze acest lucru. La celălalt capăt al spectrului, respondenții din Portugalia (18 %), România (23 %) și Croația (24 %) au cel mai puțin probabil să fi citit, văzut sau auzit despre Pactul verde al UE.

QA2 Uniunea Europeană și, în special, Parlamentul European au acționat pe mai multe teme în ultimii patru ani. Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (Multtiple ANSWERS POSSIBILE) – Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon) (%)

Suedia (60 %), Finlanda (54 %), Danemarca și Țările de Jos (ambele 48 %) sunt, de asemenea, cele mai susceptibile de a fi citit, văzut sau auzit despre chestiuni de politică externă. Acest lucru contrastează cu mai puțin de o cincime care menționează aceste subiecte în Portugalia (12 %), Croația, Polonia (ambele 18 %) și România (19 %).

Cipru (59 %) este de departe țara cu cea mai mare proporție de respondenți care spun că au citit, au văzut sau au auzit despre subiecte legate de redresarea economică și socială, urmate de cele din Suedia (44 %) și Țările de Jos (43 %). În schimb, două din zece sau mai puțin citează aceste subiecte în Portugalia (17 %), Cehia (18 %), Bulgaria, Estonia și Polonia (toate 20 %).

Cipru (54 %) se remarcă din nou pentru o proporție deosebit de ridicată care menționează sănătatea și protecția consumatorilor, urmată de Slovenia (38 %) și Finlanda (35 %). Un procent ridicat de respondenți declară că au citit, au văzut sau au auzit despre subiecte legate de drepturile democratice și respectarea statului de drept în Finlanda (50 %), Suedia (47 %) și Cipru (42 %). Suedia (37 %) este, de asemenea, țara în care agenda digitală este menționată cel mai mult, împreună cu Danemarca (35 %) și Cipru (33 %).

QA2 Uniunea Europeană și, în special, Parlamentul European au acționat pe mai multe teme în ultimii patru ani. Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (%)

Drepturile democratice și respectarea statului de drept	Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim)	Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon)	Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente)	Politica externă (de exemplu, Europa ca actor global)	Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe)	Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil)	Sprijin pentru Ucraina	Altele (SPONTANEOUS)	Niciuna (SPONTANEOUS)	Nu știu
UE-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
FII	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
EL	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
EA	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
CY	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
LU	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
AT	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

O analiză mai atentă a rezultatelor caracteristicilor sociodemografice ale respondenților arată că, printre subiectele asupra cărora UE, în special Parlamentul European, au acționat în ultimii patru ani, bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că au citit, au văzut sau au auzit despre migrație și azil (41 % vs 36 %), politica externă (33 % vs 25 %), drepturile democratice și respectarea statului de drept (26 % vs 20 %) și Agenda digitală (20 % față de 15 %).

Respondenții cu vârsta de 55 de ani sau peste sunt mai predispuși să menționeze migrația și azilul (41 % față de 34 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani), politica externă (31 % față de 24 %), sănătatea și protecția consumatorilor (26 % față de 21 %) și drepturile democratice și respectarea statului de drept (25 % față de 19 %). Este cel mai puțin probabil ca cei mai tineri să fie conștienți de acțiunile legate de Pactul verde al UE (33 % față de 37-38 % dintre respondenții în vârstă) și de redresarea economică și socială (22 % față de 29-30 %).

Managerii sunt cei mai susceptibili să spună că au furnizat informații despre fiecare dintre subiecte. Acest lucru este valabil în special pentru Pactul verde al UE, care este menționat de 51 % dintre manageri, față de 25 % care fac acest lucru în rândul persoanelor casnice. Cei care se află într-o situație financiară mai bună sunt, de asemenea, mai predispuși să menționeze fiecare dintre subiecte. De exemplu, 43 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile spun că au citit, au văzut sau au auzit despre probleme legate de migrație și azil, comparativ cu 29 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori.

Utilizatorii obișnuiți de internet au mai multe șanse să fie conștienți de acțiunile întreprinse pentru fiecare dintre aceste subiecte. De exemplu, cei care utilizează internetul în fiecare zi au mai multe șanse să menționeze Pactul verde al UE decât cei care îl utilizează mai rar (39 % față de 22-25 %).

Cei care urmăresc politica europeană sunt mult mai predispuși decât cei care nu au obținut informații cu privire la fiecare dintre subiecte, acest decalaj fiind deosebit de mare în ceea ce privește migrația și azilul (48 % față de 25 %), Pactul verde al UE (47 % față de 24 %) și politica externă (39 % față de 16 %).

QA2 Uniunea Europeană și, în special, Parlamentul European au acționat pe mai multe teme în ultimii patru ani. Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (% – UE-27)

Drepturile democratice și respectarea statului de drept	Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim)	Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon)	Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente)	Politica externă (de exemplu, Europa ca actor global)	Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe)	Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil)	Sprijin pentru Ucraina
UE-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Sexul
Bărbat	26	29	39	20	33	41	25	74
Femeie	20	28	35	15	25	36	23	73
Vârstă
15-24	19	22	33	15	24	34	21	76
25-39	22	29	37	18	28	36	23	72
40-54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Educație (sfârșitul)
—15	16	25	21	8	19	29	20	69
16-19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Încă mai studiază	19	22	37	17	28	36	23	76
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	27	30	40	21	31	41	23	71
Manageri	30	31	51	26	40	49	29	80
Alte gulere albe	24	29	38	18	29	37	22	71
Lucrători manuali	21	29	32	15	24	34	23	70
Persoane de la domiciliu	15	27	25	11	19	29	18	69
Șomeri	16	25	32	15	24	31	22	74
Pensionat	25	29	36	15	30	42	25	76
Studenți	19	22	37	17	28	36	23	76
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	16	25	25	12	20	29	20	70
Din când în când	18	26	28	14	22	31	22	67
Aproape niciodată/niciodată	27	30	42	20	33	43	25	77
Utilizarea internetului
În fiecare zi	24	30	39	19	31	40	25	75
De multe ori/uneori	18	25	25	11	22	33	22	69
Niciodată	16	20	22	7	17	27	19	66
Fără acces la internet	19	18	22	9	23	25	6	66
Urmăriți politica europeană
Urmează	32	37	47	24	39	48	31	77
Nu urmează	13	18	24	9	16	25	16	69

Satisfacția față de acțiunile UE în diferite domenii de politică

Constatările prezentate mai sus ilustrează faptul că sprijinul pentru Ucraina este de departe subiectul pe care cetățenii UE l-au citit, văzut sau auzit cel mai mult în rândul celor asupra cărora UE și, în special, Parlamentul European, au acționat în ultimii patru ani. Sprijinul pentru Ucraina este, de asemenea, domeniul în care nivelul de satisfacție față de acțiunea UE este cel mai ridicat, aproape șapte din zece (69 %) afirmând că sunt „foarte” sau „destul de mulțumiți” de ceea ce a făcut UE. Nivelul de satisfacție este ridicat și în ceea ce privește acțiunea UE în domeniul drepturilor democratice și al respectării statului de drept (64 %), iar mai mult de jumătate declară că sunt mulțumiți de acțiunile UE în ceea ce privește politica externă (54 %), sănătatea și protecția consumatorilor (53 %), agenda digitală și redresarea economică și socială (ambele 51 %).

Mai puțin de jumătate declară că sunt mulțumiți de Pactul verde al UE (47 %), în timp ce migrația și azilul sunt singurul domeniu pentru care o minoritate de respondenți sunt mulțumiți de acțiunea UE (43 % „satisfăcuți” și 50 % „nesatisfăcuți”).

Sprijin pentru Ucraina Drepturile democratice și respectarea statului de drept Politica externă (de exemplu, Europa ca actor global) Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil) Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim) Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente) Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon) Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe) Foarte mulțumit Destul de mulțumit Nu foarte mulțumit Deloc mulțumit Nu știu QA13 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? (UE27) (%) La nivel de țară, cele mai mari proporții de respondenți care sunt mulțumiți de acțiunea UE în toate domeniile se găsesc în Irlanda și Polonia. Singura excepție este sprijinul acordat Ucrainei, respondenții din Irlanda fiind totuși printre cei mai mulțumiți de acțiunea UE. Cu toate acestea, Grecia și, într-o măsură mai mică, Bulgaria, Franța, Slovacia și Slovenia se numără în mod constant printre țările cu cele mai scăzute niveluri de satisfacție.

Aproape șapte din zece (69 %) sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE pentru a sprijini Ucraina, inclusiv aproximativ o cincime (21 %) care declară că sunt „foarte mulțumiți”. În schimb, aproximativ un sfert (26 %) nu sunt mulțumiți de acțiunea UE în acest domeniu.

Majoritatea din 25 de țări sunt mulțumite de sprijinul UE pentru Ucraina, în special în Țările de Jos (90 %), Finlanda, Irlanda și Suedia (toate 87 %). Slovacia (45 % „satisfăcută” față de 51 % „nesatisfăcută”) și Grecia (48 % față de 49 %) sunt singurele țări în care majoritățile sunt nesatisfăcute.

Hartă Legendă QA13.8 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Sprijin pentru Ucraina – Total „satisfiat” (%) Aproape două treimi dintre respondenți (64 %) sunt mulțumiți de acțiunea UE în domeniul drepturilor democratice și al respectării statului de drept, puțin mai mult de una din zece (12 %) spunând că sunt „foarte mulțumiți”. Trei din zece își exprimă nemulțumirea față de ceea ce a făcut UE în acest domeniu.

În 25 de țări, majoritatea respondenților sunt mulțumiți de acțiunea UE în domeniul drepturilor democratice și al respectării statului de drept. Nivelul de satisfacție este deosebit de ridicat în Irlanda (82 %), Polonia (77 %), Danemarca și Țările de Jos (ambele cu 75 %). Din nou, Grecia (42 % „satisfăcută” față de 56 % „nesatisfăcută”) și Slovacia (46 % față de 48 %) sunt singurele țări în care majoritatea este nemulțumită, mai puțin de jumătate fiind satisfăcută și în Bulgaria (46 %) și Slovenia (49 %).

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu AC13.1 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Drepturile democratice și respectarea statului de drept (%)

Peste jumătate (54 %) sunt mulțumiți de acțiunea UE în domeniul politicii externe, dintre care 9 % sunt „foarte mulțumiți”. Mai mult de o treime (37 %) spun că nu sunt mulțumiți.

Majoritatea respondenților își exprimă satisfacția cu privire la acțiunile UE în domeniul politicii externe în 22 de țări, proporții cuprinse între 79 % în Irlanda, 74 % în Polonia și 69 % în Danemarca, 38 % în Franța și Grecia și 39 % în Slovenia.

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu QA13.5 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Politica externă (și anume, Europa ca actor global) (%)

Majoritatea absolută a respondenților (53 %) sunt mulțumiți de acțiunea UE în domeniul sănătății și protecției consumatorilor, aproape unul din zece (9 %) declarând că sunt „foarte mulțumiți”. Patru din zece își exprimă nemulțumirea, inclusiv unul din zece care „nu sunt deloc mulțumiți”.

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu QA13.7 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică esențiale. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil) (%) În 22 de țări, majoritatea este mulțumită de gestionarea de către UE a sănătății și protecției consumatorilor, condusă de Polonia (70 %), Irlanda (67 %), Belgia și Luxemburg (ambele 66 %). Cele mai scăzute niveluri de satisfacție față de acțiunea UE în acest domeniu sunt observate în Grecia (29 %), Bulgaria (37 %), Franța și Slovacia (ambele cu 42 %).

Puțin peste jumătate (51 %) sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE în ceea ce privește redresarea economică și socială, unul din zece afirmând că este „foarte mulțumit”. Mai mult de patru din zece (42 %) nu sunt mulțumiți, dintre care 11 % „nu sunt deloc mulțumiți”.

În 18 țări, majoritatea respondenților sunt mulțumiți de acțiunea UE privind redresarea economică și socială. Nivelul de satisfacție este deosebit de ridicat în Polonia (75 %), Irlanda și Țările de Jos (ambele cu 71 %), în timp ce puțin peste o cincime în Grecia (22 %), 33 % în Franța și 34 % în Bulgaria își exprimă satisfacția.

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu AC13.2 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică esențiale. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a legii salariului minim) (%)

Majoritatea respondenților (51 %) sunt mulțumiți de acțiunea UE în ceea ce privește agenda digitală, 9 % spunând că sunt „foarte mulțumiți”. Aproximativ o treime (32 %) sunt nemulțumiți de acțiunea UE în acest domeniu. Aceasta este singura zonă pentru care mai mult de unul din zece (17 %) răspund că „nu știu” dacă sunt mulțumiți sau nu.

Majoritatea respondenților din 26 de țări declară că sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE în ceea ce privește agenda digitală, cu proporții variind de la două treimi sau mai mult în Polonia (73 %), Irlanda (70 %) și Malta (66 %), la 36 % în Grecia, 40 % în Franța și 43 % în Cehia. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că cel puțin unul din cinci afirmă că nu știe în zece țări, în special în Franța (25 %), Portugalia și Suedia (ambele 24 %).

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu QA13.4 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente) (%)

Mai mult de patru din zece (47 %) sunt mulțumiți de acțiunea UE în ceea ce privește Pactul verde european, dintre care unul din zece declară că este „foarte mulțumit”. O minoritate (43 %) declară că sunt nemulțumiți, iar 12 % spun că nu sunt deloc mulțumiți.

Total „satisfiat” Total „Nesatisfăcut” Nu știu AC13.3 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică esențiale. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Pactul verde al UE (și anume, obiectivul de reducere la zero a emisiilor de dioxid de carbon) (%) Majoritatea respondenților din 18 țări sunt mulțumiți de Pactul verde al UE, nivelurile de satisfacție fiind cele mai ridicate în Irlanda, Polonia (ambele 69 %) și Ungaria (63 %). Pe de altă parte, 28 % în Cehia, 31 % în Franța și 36 % în Estonia declară că sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE în acest domeniu.

Migrația și azilul sunt singurele domenii în care respondenții care spun că sunt mulțumiți de acțiunea UE se află în minoritate (43 %), iar mai puțin de unul din zece (8 %) declară că sunt „foarte mulțumiți”. În schimb, jumătate dintre respondenți nu sunt mulțumiți de ceea ce a făcut UE, inclusiv 14 % care „nu sunt deloc mulțumiți”.

În 12 țări, majoritatea sunt mulțumiți de acțiunea UE în domeniul migrației și azilului, Polonia (70 %), Irlanda (66 %) și Lituania (60 %) prezentând cele mai ridicate niveluri de satisfacție. Mai puțin de trei din zece sunt mulțumiți în Cipru (25 %), Grecia (27 %) și Țările de Jos (28 %). Opiniile sunt împărțite în Danemarca (46 % „satisfăcute” și 46 % „nesatisfăcute”).

Hartă Legendă QA13.6 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică esențiale. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe) – Total „Satisfied” (%)

Analiza sociodemografică arată că cei mai tineri respondenți au cea mai mare probabilitate de a fi mulțumiți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre domeniile testate în cadrul sondajului. Acest lucru este cel mai evident în ceea ce privește agenda digitală, șase din zece dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani fiind mulțumiți, comparativ cu 44 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste.

Cu excepția chestiunilor legate de migrație și azil, cu cât nivelul de educație este mai ridicat, cu atât este mai probabil ca respondenții să fie mulțumiți de acțiunea UE. De exemplu, persoanele care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai susceptibile de a-și exprima satisfacția cu privire la ceea ce a făcut UE în ceea ce privește agenda digitală (56 % față de 37 % dintre cei care au părăsit educația cu vârsta de 15 ani sau mai puțin) și în domeniul drepturilor democratice și al respectării statului de drept (69 % față de 56 %).

Este mai probabil ca respondenții care se află într-o situație financiară mai bună să fie mulțumiți de acțiunea UE în fiecare domeniu. Acest lucru este valabil în special pentru drepturile democratice și respectarea statului de drept, în cazul cărora 69 % dintre cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile declară că sunt mulțumiți de acțiunea UE, comparativ cu 45 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori, precum și pentru redresarea economică și socială (56 % față de 32 %).

Cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși decât cei care au o imagine negativă să fie mulțumiți în fiecare domeniu, decalajul fiind cel mai mare în ceea ce privește drepturile democratice și respectarea statului de drept (82 % față de 30 %). Nivelurile de satisfacție sunt, de asemenea, mai mari în rândul celor care urmează politica europeană și al celor care vorbesc mai frecvent despre chestiuni politice europene. De exemplu, 59 % dintre cei care urmează politica europeană (față de 41 % dintre cei care nu o fac) și 61 % dintre cei care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene (față de 41 % dintre cei care nu fac acest lucru) sunt mulțumiți de acțiunea UE în ceea ce privește redresarea economică și socială.

QA13 În ultimii ani, Uniunea Europeană s-a concentrat asupra mai multor domenii de politică cheie. Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? (% – UE-27)

Drepturile democratice și respectarea statului de drept	Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim)	Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon)	Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente)	Politica externă (de exemplu, Europa ca actor global)	Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe)	Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil)	Sprijin pentru Ucraina
UE-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Sexul
Bărbat	64	53	48	53	54	43	55	68
Femeie	63	51	46	49	53	42	52	70
Vârstă
15-24	69	55	50	60	58	49	60	74
25-39	65	54	49	59	56	44	55	69
40-54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Educație (sfârșitul)
—15	56	43	42	37	47	41	47	64
16-19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Încă mai studiază	71	57	49	59	60	49	62	76
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	45	32	34	36	39	30	35	54
Din când în când	58	47	47	50	51	43	50	64
Aproape niciodată/niciodată	69	56	49	54	57	45	57	73
Discuții despre chestiuni politice europene
Frecvent	70	61	57	61	64	48	60	73
Ocazional	67	55	50	55	57	45	56	71
Niciodată	55	41	38	42	44	37	45	64
Imaginea UE
Pozitivă	82	66	61	65	72	56	69	85
Neutră	57	45	40	45	45	38	47	64
Negativă	30	27	24	29	24	21	29	40
Urmăriți politica europeană
Urmează	70	59	54	57	61	47	60	74
Nu urmează	55	41	39	44	45	38	45	63

Combinarea conștientizării de către cetățeni a acțiunilor UE într-un anumit domeniu de politică cu satisfacția lor față de această acțiune oferă informații suplimentare. În cazul sprijinului acordat de UE Ucrainei, rechemarea (74 %) și satisfacția (69 %) sunt strâns aliniate. În celelalte șapte domenii de politică, gradul de conștientizare și satisfacție a cetățenilor variază foarte mult. Cele mai ridicate niveluri de conștientizare după sprijinul acordat Ucrainei sunt în ceea ce privește migrația și azilul (38 %) și Pactul verde al UE (37 %), însă înregistrează cel mai scăzut nivel de satisfacție în comparație cu restul subiectelor (43 % și, respectiv, 47 %).

Alte domenii de acțiune ale UE sunt mai puțin cunoscute de cetățeni, dar înregistrează o satisfacție mai mare, cum ar fi agenda digitală, 17 % rechemând, dar 51 % satisfacție. De asemenea, acțiunile în domeniul drepturilor democratice și al statului de drept sunt reamintite cu 23 %, dar au cea de-a doua cea mai mare satisfacție (64 %). Politica externă se află pe un teren de mijloc în ceea ce privește rechemarea (29 %), dar se bucură de cea de-a treia cea mai mare valoare de satisfacție (54 %).

74 % 69 % 38 % 43 % 37 % 47 % 29 % 54 % 28 % 51 % 24 % 53 % 23 % 64 % 17 % 51 % Rechemare Satisfactie Sprijin pentru Ucraina Politica externă (de exemplu, Europa ca actor global) Drepturile democratice și respectarea normelor de drept Agenda digitală (și anume, asigurarea unor servicii și platforme online sigure, echitabile și transparente) Sănătate și protecția consumatorilor (și anume, construirea unei Uniuni a sănătății sau stimularea consumului durabil) Redresarea economică și socială (și anume, punerea în aplicare a unei legi privind salariul minim) Pactul verde al UE (și anume, care vizează reducerea la zero a emisiilor de dioxid de carbon) Migrație și azil (și anume, tratamentul echitabil al resortisanților țărilor terțe sau protejarea frontierelor externe) QA2 Despre care dintre următoarele subiecte, dacă este cazul, ați citit, văzut sau auzit? (% – UE-27) & Întrebarea 13 Cât de mulțumit sau nu sunteți de ceea ce a făcut UE în fiecare dintre următoarele domenii? (% – UE-27)

3. CU UN AN ÎNAINTE DE ALEGERILE EUROPENE DIN 2024: CETĂȚENII ÎN FAȚA BULETINULUI DE VOT

Al treilea capitol discută despre atitudinea cetățenilor față de alegeri, în special față de alegerile europene. Printre altele, acesta evaluează importanța pe care europenii o acordă votării în cadrul alegerilor europene și naționale, interesul și probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene din 2024, conștientizarea datei alegerilor, comportamentul lor la vot și opiniile lor cu privire la motivele care îi determină pe cetățeni să voteze sau să nu voteze. Capitolul include, de asemenea, un accent pe atitudinile față de următoarele alegeri europene în rândul tinerilor europeni.

În general, europenii tind să considere votul atât la alegerile europene, cât și la cele naționale ca fiind de mare importanță personală și să fie interesați de următoarele alegeri europene. În consecință, probabilitatea de a vota în aceste alegeri rămâne ridicată, o proporție semnificativă fiind deja conștientă de data alegerilor. Este important că cetățenii par să fie mai interesați de alegerile europene decât au fost într-un moment similar înainte de ultimele alegeri din 2019 și sunt, de asemenea, mai informați cu privire la data alegerilor.

3.1. Alegerile europene

Importanța votului la alegerile europene

Total „importanță ridicată” (3-10) „Importanță medie” totală (4-7) Total „importanță redusă” (1-3) Nu știu Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Întrebarea 16a Vă rugăm să spuneți cât de important este sau nu pentru dumneavoastră să votați la alegerile europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, atunci când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (%) Importanța votului la alegerile europene a rămas, în linii mari, stabilă în sondajul actual, comparativ cu perioada octombrie-noiembrie 2022, aproape jumătate dintre cetățeni (48 %, + 2 puncte procentuale) acordând o importanță deosebită votului. Aproape patru din zece (38 %, -1 pp) consideră că votul la alegerile europene este de o importanță medie, în timp ce 13 % (-1 pp) acordă o importanță redusă acestor alegeri.

Trebuie remarcat faptul că aceste cifre sunt în concordanță cu cele înregistrate la un moment echivalent înainte de ultimele alegeri europene din 2019. În cadrul sondajului Eurobarometru realizat de Parlamentul European în aprilie 2018 (adică cu aproximativ 13 luni înainte de alegeri), 49 % au acordat o importanță deosebită votului, în timp ce 17 % au acordat o importanță redusă22 Constatările sondajului Eurobarometru din aprilie 2018 al Parlamentului European (EB 89.2) sunt disponibile la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Întrebarea 16a Vă rugăm să spuneți cât de important este sau nu pentru dumneavoastră să votați la alegerile europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, atunci când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. [% – total „importanță ridicată (8-10)] În 17 țări, competența alegerilor europene este recunoscută de o majoritate, cele mai mari procente spunând că votul este extrem de important pentru ei, observat personal în Danemarca, Suedia (ambele 70 %) și Olanda (68 %). În nouă state membre, majoritatea acordă o importanță medie votului la aceste alegeri, în special în România, Italia (ambele 46 %) și Croația (45 %). În Belgia, proporțiile egale acordă o importanță deosebită (43 %) și o importanță medie (43 %) acestor alegeri. În cele din urmă, în șase țări, cel puțin una din cinci locuri are o importanță scăzută pentru votul la aceste alegeri, respondenții din Cehia (30 %), Bulgaria (23 %), Cipru și Slovacia (ambele 22 %) fiind cei mai susceptibili să dea acest răspuns.

În 11 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să acorde o importanță personală deosebită votului la alegerile europene. Lituania (53 %, + 15 pp) se remarcă printr-o evoluție pozitivă deosebit de mare, urmată de Slovacia (34 %, + 8 pp) și Finlanda (57 %, + 7 pp). Această proporție a scăzut doar în Ungaria (46 %, -6 pp), Grecia (49 %, -4 pp), Cehia (25 %, -3 pp) și Irlanda (60 %, -3 pp), în timp ce a rămas stabilă sau neschimbată în celelalte 12 țări.

Importanța votului la alegerile naționale

Aproximativ două treimi dintre respondenți (67 %) declară că este extrem de important pentru ei să voteze personal la alegerile naționale. Un sfert atribuie o importanță medie votului la aceste alegeri, în timp ce 7 % spun că acest lucru este de o importanță scăzută. Aceste cifre au rămas neschimbate din octombrie-noiembrie 2022.

Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Total „importanță ridicată” (8-10) „Importanță medie” totală (4-7) Total „importanță redusă” (1-3) Nu știu QA16b Și cât de important sau nu este pentru voi să votați la alegerile naționale din (Țara noastră)? (UE27) (%) În toate statele membre, majoritatea respondenților acordă o importanță personală deosebită votului la alegerile naționale, cu proporții variind de la nouă din zece sau mai multe în Suedia (95 %), Danemarca (91 %) și Țările de Jos (90 %), la puțin peste jumătate în Bulgaria (51 %), Croația (52 %), Belgia și Italia (ambele cu 54 %). În opt țări, cel puțin una din zece țări acordă o importanță scăzută votului la aceste alegeri, în special în Bulgaria (13 %), Cipru, Letonia și Malta (toate 11 %).

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 QA16b Și cât de important sau nu este pentru voi să votați la alegerile naționale din (Țara noastră)? [% – total „importanță ridicată (8-10)]

Este mai probabil ca respondenții să acorde o importanță deosebită votului la alegerile naționale decât alegerilor europene din toate țările. Cu toate acestea, dimensiunea acestui decalaj variază considerabil de la un stat membru la altul. Cea mai mare poate fi găsită în Cehia (național 63 %, UE 25 %), urmată de Estonia (națională 69 %, UE 35 %) și Slovenia (națională 70 %, UE 38 %). În schimb, cea mai mică diferență poate fi observată în Italia, Belgia (național 54 %, UE 43 % pentru ambele țări), Luxemburg (național 65 %, UE 53 %) și România (național 57 %, UE 45 %).

În 11 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că votul la alegerile naționale este de mare importanță pentru ei personal. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Estonia (69 %, + 13 pp), Lituania (73 %, + 8 pp), Malta (71 %, + 7 pp), Cipru (69 %, + 7 pp) și România (57 %, + 7 pp). Această proporție a scăzut în șapte țări, dar numai în Letonia (56 %, -14 puncte procentuale) această scădere a fost vizibilă. Această cifră a rămas stabilă sau neschimbată în nouă țări.

Importanța pe care respondenții o acordă votului la alegerile naționale și europene variază în funcție de vârstă, nivelul de educație și statutul socio-economic. Respondenții cu vârsta de cel puțin 25 de ani sunt mai predispuși decât cei mai tineri să acorde o importanță personală mare votului la alegerile naționale (66-70 % față de 58 %) și la alegerile europene (48-50 % față de 42 %). În mod similar, cei care au absolvit învățământul cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși decât cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin să acorde o importanță deosebită acesteia (77 % față de 63 % pentru alegerile naționale, 58 % față de 38 % pentru alegerile pentru UE).

Managerii (80 % de la nivel național, 61 % din UE) sunt cei mai susceptibili de a acorda o importanță deosebită votului la aceste alegeri, în special în comparație cu șomerii (53 % naționali, 36 % din UE) și cu persoanele casnice (55 % naționale, 33 % din UE). Cei care rareori sau niciodată nu au dificultăți în a-și plăti facturile sunt mult mai predispuși decât cei care au mai multe dificultăți de a spune că votul la alegerile naționale (74 % față de 54 %) și la alegerile europene (55 % față de 35-37 %) este extrem de important.

În mod previzibil, importanța acordată votului este legată și de sentimentul că vocea cuiva contează și de nivelul de satisfacție față de democrație, atât la nivel național, cât și la nivelul UE. De exemplu, cei care sunt de acord că vocea lor contează în UE (67 % față de 31 % dintre cei care nu sunt de acord) și cei care sunt mulțumiți de democrație în UE (59 % față de 36 % dintre cei care nu sunt mulțumiți) acordă o mai mare importanță votului la alegerile europene.

În mod similar, cei care au o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt mai predispuși să spună că votul la alegerile europene este foarte important (67 % față de 33 % dintre cei care au o imagine negativă), la fel ca și cei care ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai important (59 % față de 33 % dintre cei care ar dori ca rolul său să fie mai puțin important).

Întrebarea 16a Vă rugăm să spuneți cât de important este sau nu pentru dumneavoastră să votați la alegerile europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, atunci când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (% – UE-27)

Total „importanță redusă” (1-3)	„Importanță medie” totală (4-7)	Total „importanță ridicată” (8-10)
UE-27	13	38	48
Sexul
Bărbat	15	37	47
Femeie	13	38	48
Vârstă
15-24	13	42	42
25-39	12	40	48
40-54	14	38	48
55+	13	36	50
Educație (sfârșitul)
—15	21	40	38
16-19	15	41	44
20+	9	33	58
Încă mai studiază	11	38	48
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	12	39	49
Manageri	7	32	61
Alte gulere albe	10	40	50
Lucrători manuali	15	44	41
Persoane de la domiciliu	18	48	33
Șomeri	24	39	36
Pensionat	16	33	51
Studenți	11	38	48
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	24	40	35
Din când în când	15	47	37
Aproape niciodată/niciodată	11	34	55
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	4	29	67
Nu sunt de acord	23	45	31
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	6	34	59
Nemulțumit	21	43	36
Rolul Parlamentului European
Mai importantă	7	34	59
Mai puțin importante	23	44	33
Nicio modificare	11	37	51

QA16b Și cât de important sau nu este pentru voi să votați la alegerile naționale din (Țara noastră)? (% – UE-27)

Total „importanță redusă” (1-3)	„Importanță medie” totală (4-7)	Total „importanță ridicată” (8-10)
UE-27	7	25	67
Sexul
Bărbat	6	26	67
Femeie	7	25	67
Vârstă
15-24	8	31	58
25-39	7	27	66
40-54	6	26	67
55+	7	23	70
Educație (sfârșitul)
—15	12	25	63
16-19	8	30	62
20+	4	19	77
Încă mai studiază	7	28	62
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	5	26	69
Manageri	3	17	80
Alte gulere albe	5	28	67
Lucrători manuali	9	32	59
Persoane de la domiciliu	11	33	55
Șomeri	14	32	53
Pensionat	7	20	73
Studenți	7	28	62
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	14	31	54
Din când în când	9	36	54
Aproape niciodată/niciodată	5	20	74
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	2	18	80
Nu sunt de acord	11	32	56
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	3	21	75
Nemulțumit	11	31	58
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	2	17	80
Neutră	6	32	61
Negativă	15	27	57
Rolul Parlamentului European
Mai importantă	4	22	74
Mai puțin importante	11	33	56
Nicio modificare	6	21	72

Interesul pentru următoarele alegeri europene

O majoritate clară a respondenților (56 %, + 2 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) sunt interesați de următoarele alegeri europene, inclusiv 15 % (+ 1 pp) care spun că sunt „foarte interesați”. În schimb, mai mult de patru din zece (43 %, -2 pp) spun că nu sunt interesați, 14 % (-1 pp) spunând că „nu sunt deloc interesați”. Aceste proporții au rămas stabile în comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022.

Nu știu 1 Foarte interesat 15 Interesatîntr-o oarecare măsură 41 Nu prea interesat 29 Nu este deloc interesat 14 QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (UE27) (%)

Comparând rezultatele cu cele observate într-un interval de timp echivalent înainte de ultimele alegeri europene, se poate observa că proporția respondenților interesați de următoarele alegeri europene este acum cu 6 puncte procentuale mai mare decât în aprilie 2018, când 50 % au declarat că sunt interesați și 48 % au declarat că nu sunt interesați23 Constatările sondajului Eurobarometru din aprilie 2018 al Parlamentului European (EB 89.2) sunt disponibile la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

În 20 de state membre, majoritatea declară că sunt interesate de următoarele alegeri europene, cu cele mai mari proporții înregistrate în Țările de Jos (75 %), Irlanda (66 %) și Germania (65 %). Slovacia (26 %) și Cehia (27 %) sunt de departe țările în care interesul pentru următoarele alegeri este cel mai scăzut, urmat de Franța (40 %) și Bulgaria (41 %).

Foarte interesat Oarecum interesat Nu foarte interesat Deloc interesat Nu știu QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (%)

În 14 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că sunt interesați de următoarele alegeri europene. Nivelul dobânzii a crescut cu cel puțin zece puncte procentuale în Estonia (51 %, + 14 pp), Finlanda (64 %, + 11 pp) și Letonia (50 %, + 10 pp). Cu toate acestea, proporția persoanelor interesate a scăzut cu șapte puncte procentuale în Grecia (49 %) și Malta (64 %) și a rămas stabilă sau neschimbată în 11 țări.

Ca și în ceea ce privește importanța acordată votului, nivelul de interes pentru următoarele alegeri europene variază în funcție de vârstă, nivelul de educație și statutul socio-economic al respondenților. Cei cu vârsta de 25 de ani sau peste sunt mai predispuși decât respondenții mai tineri să spună că sunt interesați (56-58 % față de 49 %). Cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai înclinați să spună că sunt interesați în comparație cu cei care au încheiat educația cu vârsta de 15 ani sau mai mică (65 % față de 45 %). Managerii (70 %) manifestă cel mai ridicat nivel de interes, în special în comparație cu șomerii (41 %), la fel ca și cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (62 % față de 40 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Respondenții care locuiesc în orașe mari sunt mai înclinați să manifeste interes pentru următoarele alegeri europene decât cei care locuiesc în sate rurale sau în orașe mai mici (62 % față de 54 %).

În plus, cei care sunt de acord contează în UE (76 % față de 40 % dintre cei care nu sunt de acord) și cei care sunt mulțumiți de democrația UE (69 % față de 43 % dintre cei care nu sunt mulțumiți) sunt mai predispuși să spună că sunt interesați de următoarele alegeri europene. În cele din urmă, nivelurile de interes sunt, de asemenea, mai mari în rândul respondenților care au o imagine pozitivă a Parlamentului European (79 % față de 35 % dintre cei cu o imagine negativă) și al celor care ar dori să joace un rol mai important (70 % față de 39 % dintre cei care ar dori ca rolul său să fie mai puțin important).

QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE-27)

Total „interesat”	Total „Neinteresat”
UE-27	56	43
Sexul
Bărbat	58	42
Femeie	54	45
Vârstă
15-24	49	49
25-39	56	44
40-54	58	42
55+	58	42
Educație (sfârșitul)
—15	45	54
16-19	53	46
20+	65	34
Încă mai studiază	56	43
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	61	39
Manageri	70	30
Alte gulere albe	59	40
Lucrători manuali	50	49
Persoane de la domiciliu	45	54
Șomeri	41	58
Pensionat	57	42
Studenți	56	43
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	40	59
Din când în când	49	50
Aproape niciodată/niciodată	62	38
Urbanizare subiectivă
Satul rural	54	45
Oraș inteligent/mijlociu	54	45
Oraș mare	62	37
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	76	24
Nu sunt de acord	40	59
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	69	30
Nemulțumit	43	56
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	79	20
Neutră	47	52
Negativă	35	64
Rolul Parlamentului European
Mai importantă	70	30
Mai puțin importante	39	61
Nicio modificare	54	44

Rezultatele acestei întrebări indică, de asemenea, faptul că interesul cetățenilor față de alegeri este corelat cu nivelul veniturilor lor. Cetățenii europeni cu venituri mai mici doar 44 % sunt interesați de alegerile europene din 2024. Acesta este singurul grup de venituri în care găsim mai mulți cetățeni care nu sunt interesați (55 %) de alegeri decât cei care sunt interesați (44 %).

Pentru cele patru grupuri cu venituri superioare (chintile) există o majoritate a cetățenilor interesați de alegeri: de la 53 % care este interesat de alegerile din cea de-a doua chintilă (încă sub media UE), la peste două treimi dintre cetățenii UE care se încadrează în chintila cu cele mai mari venituri (68 %) fiind interesați de aceste alegeri.

56 % 44 % 53 % 59 % 65 % 68 % UE-27 A treia chintilă A patra chintilă 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Prima chintilă cu venituri (cel mai mic) A doua chintilă Cea de-a 5-a chintilă a venitului (cel mai mare) QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE-27) & SD17 Venitul disponibil total al gospodăriilor (chintil) (% – Total „interesat”) Notă: în graficul original, a existat „3- a chintilă” în loc de „a patra chintilă”.

Interesul pentru alegerile europene din 2024 este, de asemenea, mult mai mare în rândul celor care urmăresc politica Uniunii Europene (75 % dintre aceștia sunt interesați de alegerile europene2024), decât în rândul celor care nu urmăresc politica UE (33 %).

80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % UE-27 56 % 43 % 75 % 25 % 33 % 66 % Urmează Nu urmează Total „interesat” Total „Neinteresat” QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE-27) & QA3 Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene: (% – total „Interesat”)

Cunoașterea datei următoarelor alegeri europene

Aproape trei din zece (28 %) indică în mod corect că următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024 – o creștere de trei puncte procentuale din octombrie-noiembrie 202224 Mai/iunie 2024” a fost considerat răspunsul corect, deoarece data exactă a alegerilor nu a fost încă convenită la momentul desfășurării activității pe teren. . Proporția care selectează corect anul alegerilor, dar nu specifică nicio lună sau indică luna greșită, a crescut, de asemenea, (+ 6 pp) și este acum la 17 %. Un sfert (+ 1 pp) dau un răspuns incorect spunând că alegerile vor avea loc în 2023 (4 %, + 3 pp) sau în 2025 (10 %, -3 pp) sau dând o altă dată (11 %, + 1 pp).

Anul acesta/mai târziu în acest an/În 2023 4 Anul viitor/în 2024/orice lună în 2024 (dar mai sau iunie) 17 În mai sau iunie 2024 28 În doi ani/în 2025/orice lună în 2025 10 Altele/O altă dată 11 Nu știu 30 QA14 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri europene aici (URA) ȚARA)? (UE27) (%)

Nivelul de cunoștințe cu privire la următoarea dată a alegerilor europene este în prezent semnificativ mai ridicat (+ 9 puncte procentuale) decât era într-un moment similar înainte de ultimele alegeri europene din 2019. Cu aproximativ 13 luni înainte de aceste alegeri, în aprilie 2018, 19 % au identificat corect data alegerilor (mai 2019), iar 13 % știau doar că aceasta va avea loc în anul următor25 Constatările sondajului Eurobarometru din aprilie 2018 al Parlamentului European (EB 89.2) sunt disponibile la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Există diferențe mari în ceea ce privește nivelul de cunoaștere a datei alegerilor europene de la o țară la alta. În 14 state membre, cel puțin trei din zece identifică corect mai sau iunie 2024 ca dată electorală, cu cele mai mari proporții observate în Belgia (47 %), Ungaria (44 %) și Cipru (43 %). La capătul opus al scalei, 9 % în Franța, 13 % în Spania și 16 % în Irlanda prezintă cunoștințe corecte cu privire la data exactă (mai sau iunie 2024).

Țările de Jos (37 %), Suedia (34 %), Polonia și Danemarca (ambele 32 %) sunt țările în care este cel mai probabil ca respondenții să dea un răspuns incorect. Mai mult de jumătate din Portugalia (59 %), Franța și Spania (ambele 53 %) spun că nu știu.

Total „Cunoașterea corectă a lunii și a anului” Total „Cunoștințe corecte ale anului, dar nu ale lunii” Total „răspuns incorect” Nu știu Întrebarea 14 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri europene aici, în țara noastră? (%)

În 17 țări, nivelul de cunoaștere a datei următoarelor alegeri europene a crescut din octombrie-noiembrie 2022. Acest lucru este valabil în special în Letonia (32 %, + 15 pp), România (42 %, + 12 pp) și Lituania (30 %, + 11 pp). Nivelurile de cunoștințe au scăzut în Malta (27 %, -24 pp), Luxemburg (26 %, -13 pp), Polonia (27 %, -7 pp) și Irlanda (16 %, -6 pp), în timp ce proporția care oferă un răspuns corect a rămas stabilă sau neschimbată în șase state membre.

Constatările sociodemografice evidențiază faptul că respondenții din grupele de vârstă centrală (cu vârste cuprinse între 25 și 4 ani) sunt puțin mai predispuși decât respondenții mai tineri și mai în vârstă să identifice corect data următoarelor alegeri europene (29-30 % față de 24-26 %).

Cu toate acestea, nivelul de educație și situația socioeconomică a respondenților par să joace un rol mai important. Cei care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 16 ani sau mai mult sunt mai predispuși decât cei care au terminat la vârsta de 15 ani sau mai puțin să dea data corectă (29-30 % față de 18 %). Managerii și alte gulere albe sunt, de asemenea, mai susceptibile de a răspunde corect la întrebare (35-36 % față de 14 % dintre persoanele casnice), la fel ca și cei care au dificultăți în a-și plăti facturile din când în când sau rareori/niciodată (27-29 % față de 17 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Respondenții care locuiesc în orașe mari au mai multe șanse să cunoască data alegerilor decât cei care locuiesc în sate rurale sau orașe mai mici (32 % față de 25-27 %).

Nivelurile de cunoștințe sunt, de asemenea, mai ridicate în rândul celor care au o imagine pozitivă a Parlamentului European (34 % față de 24 % dintre cei care au o imagine negativă) și în rândul celor care au votat la ultimele alegeri europene (33 % față de 18 % dintre cei care nu au votat).

Întrebarea 14 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri europene aici, în țara noastră? (%)

Total „Cunoașterea corectă a lunii și a anului”	Total „Cunoștințe corecte ale anului, dar nu ale lunii”	Total „răspuns incorect”
UE-27	28	17	25
Sexul
Bărbat	28	18	26
Femeie	27	16	25
Vârstă
15-24	24	15	27
25-39	29	18	27
40-54	30	18	25
55+	26	17	25
Educație (sfârșitul)
—15	18	12	25
16-19	29	17	25
20+	30	19	27
Încă mai studiază	24	17	25
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	30	21	25
Manageri	35	20	26
Alte gulere albe	36	19	24
Lucrători manuali	26	26	28
Persoane de la domiciliu	14	14	30
Șomeri	18	11	28
Pensionat	25	16	24
Studenți	24	17	25
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	17	15	28
Din când în când	27	18	28
Aproape niciodată/niciodată	29	17	25
Urbanizare subiectivă
Satul rural	25	16	26
Oraș inteligent/mijlociu	27	15	26
Oraș mare	32	19	25
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	33	20	24
Nu	18	13	29
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	34	20	25
Neutră	25	15	26
Negativă	24	15	28

Probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene

După o ușoară scădere între aprilie-mai și octombrie-noiembrie 2022, probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene a rămas stabilă în sondajul actual, aproximativ două treimi (67 %, nicio schimbare) spunând că ar fi probabil să voteze în astfel de alegeri dacă ar avea loc săptămâna viitoare (7-10 pe o scară de la 1 la 10).

Total „Likely” (7-10) Total „Neutral” (5-5) Total „Nu este probabil”(1-4) Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 QA22 Dacă următoarele alegeri europene ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ar fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil” și „10” înseamnă „foarte probabil”. (UE27) (%)

O întrebare similară a fost inclusă în sondajul Eurobarometru realizat de Parlamentul European în aprilie 2018. Pe o scară de la 1 la 10, respondenții au fost întrebați cât de probabil vor vota la următoarele alegeri europene care vor avea loc în mai 2019, iar 58 % au declarat că ar putea face acest lucru (7-10)26 Ar trebui remarcat faptul că rezultatele la nivelul UE în 2018 au inclus, de asemenea, Regatul Unit. Constatările sondajului Eurobarometru din aprilie 2018 al Parlamentului European (EB 89.2) sunt disponibile la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Deși întrebarea a fost formulată în mod diferit, iar comparația ar trebui interpretată cu prudență, acest lucru ar putea totuși indica faptul că cetățenii sunt în prezent mai înclinați să participe la alegerile europene din 2024 decât au fost într-un moment similar înainte de alegerile din 2019.

Majoritatea țărilor spun că ar putea vota la alegerile europene dacă ar avea loc săptămâna viitoare, cu proporții variind de la mai mult de opt din zece în Țările de Jos (87 %), Danemarca și Suedia (ambele cu 83 %), la 50 % în Cehia, 53 % în Croația și 55 % în Bulgaria. Cel puțin un sfert declară că nu vor merge la vot în Cehia (29 %), Slovenia (27 %), Bulgaria, Cipru și Franța (toate 25 %).

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 QA22 Dacă următoarele alegeri europene ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ar fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil” și „10” înseamnă „foarte probabil”. [% – total „Likely” (7-10)]

Probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene a crescut în zece țări din octombrie-noiembrie 2022, în special în Lituania (71 %, + 12 pp), Cipru (61 %, + 10 pp) și Estonia (59 %, + 10 pp). Proporția celor care spun că este probabil să voteze în astfel de alegeri a scăzut cu șapte puncte procentuale în Letonia (59 %) și cu trei sau patru puncte în alte șase țări. Această proporție de respondenți a rămas stabilă sau neschimbată în zece țări.

Probabilitatea de a merge la vot la următoarele alegeri europene crește pe măsură ce crește vârsta, nivelul de educație și statutul socio-economic al respondenților.

Persoanele cu vârsta de 25 de ani sau mai mult sunt mai înclinate să spună că ar putea vota dacă aceste alegeri ar avea loc săptămâna viitoare (68-70 % față de 55 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani), la fel ca și cei care și-au încheiat studiile cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult (78 % față de 59 % dintre cei care au încheiat vârsta de 15 ani sau mai puțin). Managerii (81 % față de 54 % dintre șomeri) și cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (73 % față de 52-58 % dintre cei care au dificultăți mai des) au, de asemenea, mai multe șanse să spună că ar merge la vot.

Respondenții care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene (84 % față de 49 % dintre cei care nu fac acest lucru) și cei care urmează politica europeană (80 % față de 51 % dintre cei care nu fac acest lucru) au mai multe șanse să spună că ar vota dacă alegerile ar avea loc mâine, la fel ca și cei care au votat deja la ultimele alegeri europene (88 % față de 34 % dintre cei care nu au votat). În cele din urmă, imaginea pe care o au respondenții cu privire la Parlamentul European joacă, de asemenea, un rol, 85 % dintre cei care au o imagine pozitivă fiind mai predispuși să spună că ar vota, comparativ cu 51 % dintre cei care au o imagine negativă.

QA22 Dacă următoarele alegeri europene ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ar fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil” și „10” înseamnă „foarte probabil”. (% – UE-27)

Total „Nu este probabil”(1-4)	Total „Neutral” (5-5)	Total „Likely” (7-10)
UE-27	17	15	67
Sexul
Bărbat	17	15	66
Femeie	16	15	67
Vârstă
15-24	21	17	55
25-39	17	15	68
40-54	16	14	70
55+	16	14	69
Educație (sfârșitul)
—15	25	15	59
16-19	18	17	64
20+	11	11	78
Încă mai studiază	19	15	58
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	13	15	72
Manageri	8	11	81
Alte gulere albe	13	16	71
Lucrători manuali	19	18	63
Persoane de la domiciliu	24	19	56
Șomeri	32	13	54
Pensionat	17	12	70
Studenți	19	15	58
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	28	18	52
Din când în când	21	20	58
Aproape niciodată/niciodată	13	12	73
Urbanizare subiectivă
Satul rural	16	15	67
Oraș inteligent/mijlociu	18	16	65
Oraș mare	14	13	71
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	3	9	88
Nu	40	23	34
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	5	8	85
Neutră	19	19	60
Negativă	33	16	51

Motivele votului la alegerile europene

Cele mai menționate motive pentru care respondenții spun că oamenii votează la alegerile europene sunt pentru că este datoria lor în calitate de cetățeni (38 %, + 1 pp din octombrie-noiembrie 2022), pentru că votează de obicei la alegerile politice și pentru că doresc să sprijine un partid politic (ambele 36 %, + 2 pp). Clasificarea acestor motive a rămas neschimbată în comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022. Alte motive invocate de cel puțin unul din cinci sunt: dorind să schimbe lucrurile votând la alegerile europene (29 %, nicio schimbare), dorind să sprijine un anumit candidat (23 %, + 1 pp), dorind să-și exprime nemulțumirea (21 %, -2 pp) și dorind să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană (21 %, nicio schimbare).

Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Este datoria lor ca cetățeni Vor să schimbe lucrurile votând la alegerile europene De obicei votează la alegerile politice. Ei doresc să susțină un partid politic Ei doresc să susțină un anumit candidat Vor să-și exprime nemulțumirea Doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană Vor să evite succesul electoral al altor partide politice care nu le plac Ei doresc să sprijine guvernul (NATIONALITY) Problemele politice și sociale de interes sunt ridicate în timpul campaniei electorale Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de Uniunea Europeană Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de guvern (NATIONALITY) Informațiile pe care le-au primit în timpul campaniei i-au convins să meargă la vot Nu știu QA17ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (UE27) (%) În 14 țări, cel mai menționat motiv care îi determină pe cetățeni să voteze la alegerile europene este că este datoria lor în calitate de cetățeni. De obicei, votul la alegerile politice este cel mai frecvent motiv dat de respondenții din cinci țări, iar dorința de a sprijini un partid politic se află în fruntea listei de motive într-un număr suplimentar de cinci. În Țările de Jos și Suedia, motivul cel mai frecvent dat este că doresc să schimbe lucrurile votând la alegerile europene, în timp ce, în Slovacia, dorința de a sprijini un anumit candidat este clasată pe locul cel mai înalt.

Datoria lor de cetățeni se numără printre primele trei motive pentru care cetățenii pot vota la alegerile europene din 20 de țări, cele mai mari proporții fiind înregistrate în Lituania (61 %), Cipru (52 %), Letonia și Luxemburg (ambele 51 %). Este mai puțin probabil ca respondenții să aleagă acest motiv în Cehia (17 %), Polonia și Slovacia (ambele cu 27 %).

În 17 țări, de obicei, votul la alegerile politice se situează în primele trei motive. Acest lucru este menționat cel mai frecvent de respondenții din Suedia (47 %), Danemarca (46 %) și Finlanda (44 %). Cele din Letonia (21 %), Estonia (24 %), Belgia și Slovacia (ambele 25 %) sunt cel mai puțin susceptibile de a cita acest lucru ca motiv.

Dorința de a sprijini un partid politic se numără printre primele trei motive care se consideră că îi determină pe cetățeni să voteze în 23 de state membre. Proporțiile care menționează acest lucru sunt deosebit de ridicate în Grecia (65 %), Malta (61 %) și Cipru (58 %). Aceasta este selectată de mai puțin de trei din zece în Estonia, Franța, Letonia și Luxemburg (toate 29 %).

Ei doresc să susțină un partid politic De obicei votează la alegerile politice. Este datoria lor ca cetățeni Ei doresc să susțină un anumit candidat Vor să schimbe lucrurile votând la alegerile europene QA17ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 ANSWERS) (% – Cel mai menționat răspuns după țară)

Respondenții din Suedia (51 %), Țările de Jos (48 %) și Finlanda (43 %) sunt cei mai predispuși să creadă că oamenii votează la alegerile europene, deoarece doresc să schimbe lucrurile făcând acest lucru. Acest motiv este cel mai puțin probabil să fie prezentat în Polonia, Portugalia (ambele 21 %), Franța și Slovenia (ambele cu 22 %).

Cele mai mari proporții care menționează dorința de a sprijini un anumit candidat ca motiv care determină cetățenii să voteze la alegerile europene se găsesc în Cipru (53 %), Malta (52 %), Grecia și Lituania (ambele cu 39 %), în timp ce acest lucru este dat cel mai puțin frecvent în Țările de Jos, Spania (ambele cu 13 %) și Suedia (14 %).

Cel puțin un sfert în Franța, Țările de Jos (ambele 31 %) și Belgia (25 %) dau drept motiv pentru ca oamenii să voteze că doresc să-și exprime nemulțumirea, în timp ce 8 % în Lituania, 10 % în Bulgaria și 11 % în Cipru menționează acest motiv.

În cele din urmă, respondenții din Danemarca, Grecia și Slovenia (toate 27 %) sunt cei mai susceptibili să spună că oamenii votează la alegerile europene deoarece doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană, în timp ce cei din Cipru (12 %), România (15 %) și Belgia (16 %) sunt cel mai puțin susceptibili să facă acest lucru.

QA17ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (%)

UE-27	FII	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	EA	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Este datoria lor ca cetățeni	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
De obicei votează la alegerile politice.	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
Ei doresc să susțină un partid politic	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
Vor să schimbe lucrurile votând la alegerile europene	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
Ei doresc să susțină un anumit candidat	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
Vor să-și exprime nemulțumirea	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
Doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
Ei doresc să sprijine guvernul (NATIONALITY)	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
Vor să evite succesul electoral al altor partide politice care nu le plac	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Problemele politice și sociale de interes sunt ridicate în timpul campaniei electorale	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de Uniunea Europeană	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de guvern (NATIONALITY)	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
Ei vor să influențeze cine va deveni următorul președinte al Comisiei Europene	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
Informațiile pe care le-au primit în timpul campaniei i-au convins să meargă la vot	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Au fost și alte alegeri importante în același timp	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Nu știu	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Altele (spontane)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Nici unul (spontan)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Ponderea respondenților care spun că oamenii votează la alegerile europene pentru că este de datoria lor ca cetățeni a crescut în 14 țări din octombrie-noiembrie 2022, în special în Luxemburg (51 %, + 13 pp), Lituania (61 %, + 10 pp) și România (37 %, + 8 pp). Această proporție a scăzut în opt țări, cele mai mari scăderi fiind observate în Suedia (37 %, -8 pp), Portugalia (41 %, -8 pp), Cehia (17 %, -7 pp). Această proporție de respondenți a rămas stabilă sau neschimbată în cinci țări.

În 12 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că oamenii votează la alegerile europene, deoarece votează de obicei la alegerile politice. Creșteri de șase puncte procentuale sunt observate în Finlanda (44 %) și Lituania (41 %), în timp ce această proporție a scăzut doar ușor în Cipru (33 %, -4 pp) și Estonia (24 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 13 țări.

Creșterea proporției respondenților care spun că oamenii votează la alegerile europene pentru că doresc să sprijine un partid politic sunt înregistrate în 12 state membre. Acestea sunt de cel puțin zece puncte procentuale în Malta (61 %, + 18 pp), Letonia (29 %, + 13 pp) și Grecia (65 %, + 10 pp). Scăderile sunt observate numai în Cipru (58 %, -7 pp) și Cehia (33 %, -5 pp), în timp ce, în 13 țări, această pondere a respondenților este stabilă sau a rămas neschimbată.

Șapte țări arată o creștere a ponderii respondenților care menționează că doresc să sprijine un anumit candidat ca motiv care îi determină pe cetățeni să voteze, în special Malta (52 %, + 7 pp), Portugalia (34 %, + 6 pp) și Belgia (25 %, + 6 pp). Scăderile sunt înregistrate în Cehia (30 %, -5 pp), Slovacia (35 %, -4 pp), Estonia (37 %, -3 pp), Germania (15 %, -3 pp) și Țările de Jos (13 %, -3 pp). Această proporție a rămas stabilă sau neschimbată în 15 țări.

Proporția respondenților care spun că oamenii votează pentru a-și exprima sprijinul pentru Uniunea Europeană a crescut ușor în opt țări din octombrie-noiembrie 2022, în special în Estonia (19 %, + 5 pp), Danemarca, Grecia, Slovenia (toate 27 %, -4 pp) și Cipru (12 %, -4 pp). Această pondere a respondenților a scăzut în cinci țări, în special în Malta (24 %, -10 pp), Luxemburg (23 %, -5 pp) și Suedia (18 %, -4 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 14 țări.

În prezent, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că oamenii votează la alegerile europene pentru a-și exprima nemulțumirea în Luxemburg (23 %, + 6 pp), Suedia (22 %, + 5 pp), Letonia (17 %, + 5 pp) și Țările de Jos (31 %, + 3 pp). În schimb, această proporție a scăzut în Grecia (16 %, -7 pp), Franța (31 %, -4 pp), Italia (22 %, -4 pp), Bulgaria (10 %, -4 pp) și Germania (20 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 18 state membre.

Analiza socio-demografică arată că femeile sunt puțin mai predispuse decât bărbații să spună că oamenii votează la alegerile europene, deoarece este datoria lor în calitate de cetățeni (40 % față de 36 %). În plus, respondenții cu vârsta de 55 de ani sau peste sunt mai predispuși să spună că oamenii votează deoarece este de datoria lor în calitate de cetățeni (40 % față de 35 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani) și că votează de obicei la alegerile politice (39 % față de 32 %), în timp ce cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt cei mai susceptibili să menționeze dorința de a schimba lucrurile ca motiv (33 % față de 28 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste).

Cu cât respondenții au rămas mai mult timp în educație cu normă întreagă, cu atât este mai probabil ca oamenii să spună că votează pentru că doresc să schimbe lucrurile (31 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 20 de ani sau mai mult față de 25 % dintre cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin) și pentru că doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană (24 % față de 17 %).

Respondenții care au cele mai puține dificultăți în a-și plăti facturile sunt mai predispuși să spună că oamenii votează deoarece este de datoria lor în calitate de cetățeni (40 % față de 32-33 % dintre cei care au dificultăți din când în când sau mai des), pentru că votează de obicei la alegerile politice (38 % față de 31-34 %) și pentru că doresc să își exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană (23 % vs 18 %). În schimb, cei care au dificultăți de cele mai multe ori sunt mai înclinați să menționeze dorința de a susține un anumit candidat ca motiv de a vota (28 % față de 21 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți).

În cele dinurmă, cei care au votat la ultimele alegeri europene sunt mai predispuși decât cei care nu au votat să spună că oamenii votează deoarece este de datoria lor în calitate de cetățeni (43 % vs 28 %), deoarece votează de obicei la alegerile politice (39 % față de 32 %), să sprijine un partid politic (38 % față de 33 %), să schimbe lucrurile (31 % față de 26 %) și să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană (23 % vs 18 %).

QA17ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (% – UE-27)

Este datoria lor ca cetățeni	Vor să schimbe lucrurile votând la alegerile europene	Ei vor să influențeze cine va deveni următorul președinte al Comisiei Europene	Vor să-și exprime nemulțumirea	Ei doresc să sprijine guvernul (NATIONALITY)	Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de guvern (NATIONALITY)	Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de Uniunea Europeană	De obicei votează la alegerile politice.	Doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană	Problemele politice și sociale de interes sunt ridicate în timpul campaniei electorale	Vor să evite succesul electoral al altor partide politice care nu le plac	Ei doresc să susțină un partid politic
UE-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Sexul
Bărbat	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Femeie	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Vârstă
15-24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25-39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40-54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Educație (sfârșitul)
—15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16-19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Încă mai studiază	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Manageri	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Alte gulere albe	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Lucrători manuali	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Persoane de la domiciliu	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Șomeri	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
Pensionat	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Studenți	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
Din când în când	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Aproape niciodată/niciodată	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Neutră	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Negativă	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Motive pentru a nu vota la alegerile europene

Motivul cel mai frecvent menționat de respondenți pentru motivul pentru care oamenii nu votează la alegerile europene este convingerea că votul lor nu va schimba nimic (47 %, nicio schimbare din octombrie-noiembrie 2022). Mai mult de o treime spun că oamenii nu votează pentru că nu sunt interesați de politică în general (37 %, + 3 pp) sau pentru că nu au încredere în sistemul politic în general (36 %, + 2 pp).

Alte motive invocate de aproximativ o cincime sau mai mult sunt: ei simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (23 %, + 1 pp), de obicei nu votează la alegerile politice, nu sunt convinși de niciun partid sau candidat politic (ambele 22 %, + 1 pp), se opun Uniunii Europene (19 %, fără schimbare), cred că Parlamentul European nu se ocupă suficient de probleme care îi privesc pe oameni ca ei (19 %, -1 pp) și nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European (19 %, -2 pp).

Cu excepția proporției care afirmă că nu sunt interesați de politică în general, care a crescut ușor (+ 3 pp), toate celelalte cifre au rămas stabile din octombrie-noiembrie 2022.

Nu sunt interesați de politică în general Ei cred că votul lor nu va schimba nimic Ei se opun Uniunii Europene Ei nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European Ei consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de problemele care îi privesc pe cei ca ei. Ei nu știu destule despre poziționarea diferitelor partide politice pe probleme europene Le lipsește timpul, sunt prea ocupați Ei nu au încredere în sistemul politic în general Ei se confruntă cu unele probleme practice care le împiedică să voteze (dificultăți de a ajunge la secțiile de votare, dizabilități, probleme de sănătate etc.) Ei nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat. Nu sunt interesați de subiectele discutate în timpul campaniei Ei simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește pe ei. De obicei nu votează la alegerile politice. Ei nu cunosc alegerile Ei nu știu unde sau cum să voteze. Nu știu Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 QA18ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii nu votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (UE27) (%)

În 19 state membre, convingerea că votul lor nu va schimba nimic este primul motiv cel mai frecvent menționat care îi determină pe cetățeni să nu voteze la alegerile europene. În patru țări, cel mai frecvent motiv dat de respondenți este că nu sunt interesați de politică în general, în timp ce neîncrederea în sistemul politic în general se află în fruntea listei în alte patru țări.

În toate țările, convingerea că votul lor nu va schimba nimic este primul sau al doilea motiv cel mai frecvent menționat, dat de respondenți pentru ca oamenii să nu voteze la alegerile europene. Proporțiile variază de la 67 % în Țările de Jos, 59 % în Finlanda și 58 % în Lituania, la 34 % în Portugalia, 35 % în Polonia și 37 % în România.

„Ei nu sunt interesați de politică în general” în primele trei motive care îi determină pe oameni să nu voteze în 25 de țări. Cele mai mari ponderi ale respondenților care menționează acest lucru se regăsesc în Lituania (51 %), Slovenia (48 %) și Finlanda (46 %). La celălalt capăt al spectrului, acest motiv este cel mai puțin probabil să fie prezentat în Austria (29 %), Portugalia (31 %) și Polonia (32 %).

Ei cred că votul lor nu va schimba nimic Ei nu au încredere în sistemul politic în general Nu sunt interesați de politică în general QA18ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii nu votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 ANSWERS) (% – Cel mai menționat răspuns după țară) Neîncrederea în sistemul politic în general se numără printre primele trei răspunsuri din 23 de state membre. Grecia (64 %) și Cipru (58 %) se remarcă prin proporții deosebit de mari care aleg acest motiv pentru a nu vota, urmată de Lituania (46 %). Aproximativ un sfert sau mai puțin dau acest răspuns în Polonia (23 %), Finlanda și Suedia (ambele cu 27 %).

Respondenții din Danemarca, Suedia (ambele 47 %) și Țările de Jos (41 %) sunt cei mai susceptibili să spună că oamenii nu votează la alegerile europene, deoarece simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește. În schimb, 11 % în Spania și 16 % în Polonia, Luxemburg și România menționează acest lucru drept motiv.

Grecia (48 %) este țara în care respondenții spun că oamenii nu votează pentru că nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat, urmată de Cipru (36 %) și Austria (31 %). Este cel mai puțin probabil ca respondenții să menționeze acest lucru ca motiv în Danemarca (6 %), Țările de Jos (10 %) și Suedia (11 %).

De obicei, votul la alegerile politice este menționat cel mai frecvent în Polonia (31 %), Ungaria și Irlanda (ambele cu 29 %), în timp ce în Spania (13 %), Malta (14 %), Belgia și Estonia (ambele cu 15 %).

Cele mai mari procente de respondenți care spun că oamenii nu votează pentru că se opun Uniunii Europene sunt observați în Austria (36 %), Malta (30 %) și Cehia (29 %). În schimb, mai puțin de unul din zece menționează acest lucru în Cipru (8 %), Lituania și Spania (ambele cu 9 %).

Mai mult de trei din zece în Suedia (36 %), Danemarca (34 %), Țările de Jos și Portugalia (ambele 31 %) afirmă că un motiv care îi determină pe cetățeni să nu voteze este că nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European. Acest lucru se compară cu 11 % în Polonia, 13 % în Grecia și 14 % în Slovacia, care menționează acest lucru ca motiv.

QA18ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii nu votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (%)

UE-27	FII	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	EA	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Ei cred că votul lor nu va schimba nimic	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
Nu sunt interesați de politică în general	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
Ei nu au încredere în sistemul politic în general	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
Ei simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește pe ei.	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
Ei nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
De obicei nu votează la alegerile politice.	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
Ei se opun Uniunii Europene	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
Ei nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
Ei consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de problemele care îi privesc pe cei ca ei.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
Ei nu știu destule despre poziționarea diferitelor partide politice pe probleme europene	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
Nu sunt interesați de subiectele discutate în timpul campaniei	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
Le lipsește timpul, sunt prea ocupați	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
Ei nu cunosc alegerile	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
Ei nu știu unde sau cum să voteze.	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
Ei se confruntă cu unele probleme practice care le împiedică să voteze (dificultăți de a ajunge la secțiile de votare, dizabilități, probleme de sănătate etc.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Nu știu	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Altele (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Niciuna (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

În cele din urmă, mai mult de un sfert din Grecia (33 %), Bulgaria (28 %) și Austria (26 %) menționează faptul că cetățenii consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de probleme care îi privesc pe cei ca ei. Cei din Spania (11 %), Irlanda și Portugalia (ambele 14 %) au cel mai puțin probabil să citeze acest lucru ca un motiv pentru a nu vota.

În 11 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că oamenii nu votează la alegerile europene, deoarece consideră că votul lor nu va schimba nimic. Acest lucru este valabil în special pentru Malta (46 %, + 14 pp), Luxemburg (56 %, + 12 pp) și Estonia (54 %, + 7 pp). Această pondere a respondenților a scăzut în Franța (52 %, -7 pp), Austria (41 %, -4 pp), Bulgaria (42 %, -3 pp) și Portugalia (34 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 12 țări.

Ponderea respondenților care spun că oamenii nu votează pentru că nu sunt interesați de politică în general a crescut în 15 țări din octombrie-noiembrie 2022, în special în Malta (42 %, + 12 pp), Irlanda (42 %, + 8 pp) și Suedia (41 %, + 7 pp). Această proporție a scăzut doar în Portugalia (31 %, -5 pp), Cipru (41 %, -5 pp) și Grecia (37 %, -4 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în nouă țări.

Creșterea proporției respondenților care spun că oamenii nu votează la alegerile europene pentru că nu au încredere în sistemul politic în general sunt înregistrate în 14 state membre. Malta (34 %, + 9 puncte procentuale) a înregistrat din nou cea mai mare creștere, urmată de Cipru (58 %, + 7 pp) și Letonia (42 %, + 7 pp). Această pondere a respondenților a scăzut doar ușor în Slovacia (31 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 12 țări.

Nouă țări arată o creștere a proporției care spun că oamenii simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește ca un motiv care îi determină să nu voteze. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Belgia (28 %, + 6 pp), Estonia (29 %, + 5 pp) și Cipru (21 %, + 5 pp). Scăderile sunt observate în Luxemburg (16 %, -7 pp), Spania (11 %, -4 pp), Austria (25 %, -3 pp) și Cehia (29 %, -3 pp). Această cifră a rămas stabilă sau neschimbată în 14 țări.

Respondenții din șapte țări sunt în prezent mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că oamenii nu votează deoarece nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat, în special în Malta (29 %, + 9 pp) și Letonia (18 %, + 6 pp). Această proporție a scăzut ușor în Spania (24 %, -4 pp) și Danemarca (6 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 18 țări.

În opt țări, procentul respondenților care menționează că, de obicei, oamenii nu votează la alegerile politice ca motiv de a nu vota la alegerile europene a crescut, iar acest lucru este valabil în special în Lituania (24 %, + 8 pp), Slovenia (20 %, + 7 pp), Ungaria (29 %, + 6 pp) și Letonia (18 %, + 6 pp). Această proporție a scăzut ușor în Malta (14 %, -4 pp), Cehia (26 %, -3 pp) și Portugalia (20 %, -3 pp) și a rămas stabilă sau neschimbată în 16 state membre.

Respondenții din Letonia (14 %, + 6 pp) sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că oamenii nu votează pentru că se opun Uniunii Europene, în timp ce cei din Malta (30 %, -6 pp) sunt în prezent mai puțin susceptibili de a face acest lucru. În Luxemburg, s-au înregistrat scăderi în ceea ce privește proporția respondenților care menționează ca motive care nu cunosc foarte bine rolul Parlamentului European (15 %, -7 puncte procentuale) și care consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de probleme care îi privesc pe cei ca ei (16 %, -5 pp). În Grecia (33 %, + 5 puncte procentuale), respondenții sunt acum mai predispuși să spună că oamenii nu votează, deoarece consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de probleme care îi privesc pe cei ca ei.

Respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt cei mai susceptibili să spună că oamenii nu votează la alegerile europene pentru că nu sunt interesați de politică în general (42 % față de 35-37 % dintre respondenții mai în vârstă) și cel mai puțin probabil să spună că votul lor nu se va schimba nimic (42 % față de 45-48 %), nu au încredere în sistemul politic în general (30 % față de 36-38 %) și se opun Uniunii Europene (15 % față de 19-20 %).

Respondenții mai lungi au rămas în sistemul de învățământ cu normă întreagă, cu atât este mai probabil ca aceștia să menționeze convingerea că votul lor nu va schimba nimic (49 % dintre cei care au terminat studiile cu vârsta de 20 de ani sau mai mult față de 43 % dintre cei care au terminat cu vârsta de 15 ani sau mai puțin), sentimentul că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (29 % față de 16 %), neștiind foarte bine care este rolul Parlamentului European (22 % față de 16 %) și convingerea că Parlamentul European nu se ocupă suficient de problemele care îi privesc pe cei ca ei (21 % față de 16 %) ca motive care îi determină să nu voteze. Cu toate acestea, respondenții care au părăsit educația în vârstă de 15 ani sau mai puțin sunt mai predispuși să spună că oamenii nu votează deoarece nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat (25 % față de 20 % dintre cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult).

Respondenții care au cele mai puține dificultăți în a-și plăti facturile sunt mai înclinați să spună că oamenii nu votează pentru că nu sunt interesați de politică în general (38 % față de 33 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori) și pentru că simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (25 % față de 16 %). Contrariul este valabil pentru neîncrederea în sistemul politic în general (41 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori față de 35 % dintre cei care rareori sau niciodată au dificultăți) și nu sunt convinși de niciun partid sau candidat politic (27 % vs 21 %).

Cei care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene sunt mai predispuși decât cei care nu fac niciodată acest lucru să spună că oamenii nu votează pentru că simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (25 % față de 20 %) și pentru că ei consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de probleme care îi privesc pe oameni ca ei (25 % vs. 14 %).

În cele din urmă, respondenții care au votat la ultimele alegeri europene sunt mai predispuși decât cei care nu au votat să spună că oamenii cred că votul lor nu va schimba nimic (49 % față de 43 %) și simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (25 % față de 18 %).

QA18ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care unii oameni nu votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (% – UE-27)

Nu sunt interesați de politică în general	Ei cred că votul lor nu va schimba nimic	Ei se opun Uniunii Europene	Ei nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European	Ei consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de problemele care îi privesc pe cei ca ei.	Ei nu știu destule despre poziționarea diferitelor partide politice pe probleme europene	Ei nu au încredere în sistemul politic în general	Ei nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat.	Ei simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește pe ei.
UE-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Sexul
Bărbat	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Femeie	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Vârstă
15-24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25-39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40-54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Educație (sfârșitul)
—15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16-19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Încă mai studiază	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Manageri	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Alte gulere albe	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Lucrători manuali	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Persoane de la domiciliu	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Șomeri	15	4	5	1	1	1	40	25	19
Pensionat	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Studenți	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	15	7	5	1	1	1	41	27	16
Din când în când	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Aproape niciodată/niciodată	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Neutră	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Negativă	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Accent pe tineret

Această secțiune se axează mai ales pe atitudinile față de alegeri, în special față de următoarele alegeri europene, în rândul celor mai tineri respondenți (adică cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani) și face o comparație între rezultatele observate în rândul tinerilor europeni și cele observate în rândul populației generale. Sondajul Eurobarometru post-alegere din 2019 a constatat că, deși cetățenii în vârstă au avut cea mai mare probabilitate de a vota la ultimele alegeri europene, creșterea participării la vot între 2014 și 2019 a fost cea mai puternică în rândul tinerilor cu vârsta sub 25 de ani (42 %, + 14 puncte procentuale) – un factor care a contribuit la obținerea celei mai mari participări globale la alegerile europene din 199427 Rezultatele sondajului Eurobarometru post-alegere realizat de Parlamentul European (EB 91.5) în iunie 2019 sunt disponibile la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 . Prin urmare, este esențial să se monitorizeze atitudinile din această grupă de vârstă pentru a înțelege mai bine tendințele în materie de participare electorală și politică în întreaga UE.

Mai mult de patru din zece respondenți cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (42 %) declară că este extrem de important pentru ei să voteze personal la alegerile europene, în timp ce 13 % acordă o importanță scăzută acestor alegeri. Prin urmare, tinerii respondenți sunt puțin mai puțin probabili decât media (48 %) să atribuie o importanță deosebită alegerilor europene.

Octombrie/noiembrie 2022 Evoluție martie 2023 Martie 2023 Copii între 15 și 24 de ani Întrebarea 16a Vă rugăm să spuneți cât de important este sau nu pentru dumneavoastră să votați la alegerile europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, atunci când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. [% – total „importanță ridicată (8-10)] Aproape șase din zece dintre cei mai tineri respondenți (58 %) atribuie o mare importanță personală votului la alegerile naționale și mai puțin de unul din zece (8 %) declară că votul la aceste alegeri este de o importanță scăzută. Încă o dată, este mai puțin probabil ca persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (67 %) să acorde o importanță deosebită votului.

Octombrie/noiembrie 2022 Evoluție martie 2023 Martie 2023 Copii între 15 și 24 de ani QA16b Și cât de important sau nu este pentru voi să votați la alegerile naționale din (Țara noastră)? [% – total „importanță ridicată (8-10)] Prin urmare, așa cum se întâmplă în cazul rezultatelor în rândul populației generale, tinerii respondenți sunt mai predispuși să recunoască saliența alegerilor naționale decât cea a alegerilor europene.

Proportii egale spun ca sunt interesati (49 %) si nu sunt interesati (49 %) de aceste alegeri. Mai exact, 13 % spun că sunt „foarte interesați” și 36 % sunt oarecum interesați, în timp ce 16 % „nu sunt deloc interesați” și 33 % „nu sunt foarte interesați”. Comparând aceste cifre cu cele constatate în rândul populației generale, pare clar că persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai puțin interesate decât media (56 %), chiar dacă proporția celor care spun că sunt „foarte” interesați este oarecum apropiată de cea observată pentru întregul eșantion (15 %).

UE-27 15-24 de ani Foarte interesat Oarecum interesat Nu foarte interesat Deloc interesat Nu știu QA15 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE-27)

Atunci când au fost întrebați despre data următoarelor alegeri europene, aproape un sfert dintre cei mai tineri respondenți (24 %) dau răspunsul corect din mai sau iunie 2024, în timp ce 15 % identifică corect anul, dar nu și luna, iar aproximativ un sfert (27 %) dau un răspuns incorect. Acest lucru indică faptul că persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt puțin mai puțin probabile decât media să fie conștiente de data exactă a următoarelor alegeri (24 % față de 28 %).

UE-27 15-24 de ani Anul acesta/mai târziu în acest an/în 2023 Anul viitor/în 2024/orice lună din 2024 (dar mai sau iunie) În mai sau iunie 2024 În doi ani/în 2025/orice lună în 2025 Altele/O altă dată Nu știu QA14 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE-27) Probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene este mai mică în rândul celor mai tineri respondenți decât în rândul populației generale, 55 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani spunând că sunt susceptibile de a vota dacă următoarele alegeri europene vor avea loc săptămâna viitoare (față de o medie de 67 %). Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că 6 % dintre acești respondenți declară că nu sunt încă eligibili pentru a vota.

Probabil alegătorii reprezintă în continuare o majoritate absolută a tinerilor respondenți, în timp ce doar aproximativ o cincime (21 %) spun că nu sunt susceptibili de a vota (în comparație cu o medie de 17 %).

UE-27 15-24 de ani Total „Likely” (7-10) Total „Neutral” (5-6) Total „Nu este probabil” (1-4} Nu știu QA22 Dacă următoarele alegeri europene ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ar fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil” și „10” înseamnă „foarte probabil”. (% – UE-27) Clasificarea motivelor pentru care oamenii votează la alegerile europene, exprimată de respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, este doar ușor diferită de cea observată în rândul populației generale. A fi o datorie în calitate de cetățeni (35 %, comparativ cu o medie de 38 %) și dorința de a sprijini un partid politic (35 % față de 36 %) se află încă în primele trei motive invocate de persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani. Cu toate acestea, acești respondenți sunt mai predispuși decât media să spună că oamenii votează pentru că doresc să schimbe lucrurile (33 % față de 29 %), ceea ce se situează pe locul al treilea printre motivele date. În schimb, deși, de obicei, votul la alegerile politice se situează pe locul al patrulea (32 %), cei mai tineri respondenți au mai puține șanse să menționeze acest lucru decât populația generală (36 %).

Alte motive selectate de aproximativ o cincime sunt dorința de a-și exprima nemulțumirea (22 %, comparativ cu o medie de 21 %) și dorința de a susține un anumit candidat (21 % față de 23 %).

În cele din urmă, este demn de remarcat faptul că cei mai tineri respondenți sunt mai predispuși decât media să spună că oamenii votează la alegerile europene, deoarece doresc să influențeze cine devine următorul președinte al Comisiei Europene (14 % față de 10 %).

UE-27 15-24 de ani Este datoria lor ca cetățeni Vor să schimbe lucrurile votând la alegerile europene De obicei votează la alegerile politice. Ei doresc să susțină un partid politic Ei doresc să susțină un anumit candidat Vor să-și exprime nemulțumirea Doresc să-și exprime sprijinul pentru Uniunea Europeană Vor să evite succesul electoral al altor partide politice care nu le plac Ei doresc să sprijine guvernul (NATIONALITY) Problemele politice și sociale de interes sunt ridicate în timpul campaniei electorale Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de Uniunea Europeană Ei doresc să-și exprime nemulțumirea față de guvern (NATIONALITY) Informațiile pe care le-au primit în timpul campaniei i-au convins să meargă la vot Nu știu Ei vor să influențeze cine va deveni următorul președinte al Comisiei Europene Au fost și alte alegeri importante în același timp QA17ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care cetățenii votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (% – UE27)

În rândul populației generale, respondenții sunt cel mai probabil să spună că oamenii nu votează la alegerile europene pentru că ei cred că votul lor nu va schimba nimic, nu sunt interesați de politică în general sau nu au încredere în sistemul politic în general. Acest clasament este, în general, același în rândul celor mai tineri respondenți, chiar dacă diferențele pot fi observate în proporțiile care selectează fiecare dintre aceste motive. Mai precis, persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai predispuse decât media să spună că oamenii nu votează pentru că nu sunt interesați de politică în general (42 % față de 37 %) – ceea ce face din aceasta motivul comun cel mai frecvent menționat în rândul tinerilor. Cu toate acestea, deși convingerea că votul lor nu va schimba nimic este motivul principal comun, cei mai tineri respondenți sunt mai puțin probabil să menționeze acest lucru decât populația generală (42 % față de 47 %) și același lucru este valabil și pentru neîncrederea în sistemul politic în general (30 % față de 36 %).

Alte motive menționate de cel puțin o cincime dintre cei mai tineri respondenți sunt: faptul că nu este convins de niciun partid sau candidat politic (24 %, comparativ cu o medie de 22 %), sentimentul că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește (23 % față de 23 %), nu votează de obicei la alegerile politice (23 % vs 22 %) și nu știe foarte bine care este rolul Parlamentului European (20 % față de 19 %).

Printre alte motive, este de remarcat faptul că persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai puțin susceptibile decât populația generală să spună că oamenii nu votează pentru că se opun Uniunii Europene (15 % vs 19 %), dar mai înclinați să spună acest lucru se datorează faptului că le lipsește timpul sau sunt prea ocupați (15 % vs 11 %) și pentru că nu sunt conștienți de alegeri (14 % vs 9 %).

UE-27 15-24 de ani Nu sunt interesați de politică în general Ei cred că votul lor nu va schimba nimic Ei se opun Uniunii Europene Ei nu știu foarte bine care este rolul Parlamentului European Ei consideră că Parlamentul European nu se ocupă suficient de problemele care îi privesc pe cei ca ei. Ei nu știu destule despre poziționarea diferitelor partide politice pe probleme europene Le lipsește timpul, sunt prea ocupați Ei nu au încredere în sistemul politic în general Ei se confruntă cu unele probleme practice care le împiedică să voteze (dificultăți de a ajunge la secțiile de votare, dizabilități, probleme de sănătate etc.) Ei nu sunt convinși de niciun partid politic sau candidat. Nu sunt interesați de subiectele discutate în timpul campaniei Ei simt că ceea ce se întâmplă în Parlamentul European nu îi privește pe ei. De obicei nu votează la alegerile politice. Ei nu cunosc alegerile Ei nu știu unde sau cum să voteze. Nu știu QA18ab În opinia dumneavoastră, care sunt motivele pentru care unii oameni nu votează la alegerile europene? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (% – UE27)

3.3. Comportamentul de vot

Frecvența votului la alegerile locale/regionale, naționale și europene

Atunci când își descriu comportamentul de vot din ultimii ani la nivel local, regional, național sau european, jumătate dintre respondenți (50 %, nicio schimbare din octombrie-noiembrie 2022) declară că votează întotdeauna. Aproape patru din zece (38 %, nicio schimbare) spun că votează adesea, fie „de cele mai multe ori” (25 %, -1 pp) sau „din când în când” (13 %, + 1 pp), în timp ce aproximativ unul din zece (11 %, nicio schimbare) spun că votează „rareori” (6 %, nicio schimbare) sau „nicio schimbare” (5 %, nicio schimbare).

Aceste proporții sunt stabile sau neschimbate în comparație cu octombrie-noiembrie 2022 și sunt coerente cu cele observate la un moment similar (aprilie 2018) înainte de alegerile europene din 2019, când 50 % au declarat că votează întotdeauna și 35 % că votează adesea.

Ai fost prea tânăr pentru a vota înainte (SPONTANEDUS) 1 Nu votezi niciodată 5 Rareori votați 6 Votați din când în când 13 Votați de cele mai multe ori 25 Votați în mod sistematic 50 QA19 Să vorbim acum despre comportamentul tău personal de vot. Care dintre următoarele descrie cel mai bine comportamentul dvs. de vot din ultimii ani, fie la nivel local, regional, național sau european? (% – UE-27) Respondenții din Suedia (85 %), Țările de Jos (81 %) și Danemarca (79 %) sunt cei mai susceptibili să spună că votează întotdeauna la alegeri la nivel local sau regional, național sau european. Acest comportament de vot este mai puțin răspândit în Croația (25 %), Bulgaria (26 %) și Slovacia (30 %). Procentul respondenților care votează rar sau niciodată este cel mai ridicat în Franța, Letonia (ambele 17 %), Bulgaria, Croația și Luxemburg (toate 16 %), în timp ce acestea sunt cele mai scăzute în Suedia (1 %), Țările de Jos (2 %) și Danemarca (4 %).

Total „Nu votează sau nu votează niciodată” Total „vot al alwavs” Total „Despre voturi” Total „Altele” Nu știu QA19 Să vorbim acum despre comportamentul tău personal de vot. Care dintre următoarele descrie cel mai bine comportamentul dvs. de vot din ultimii ani, fie la nivel local, regional, național sau european? (%)

QA19 Să vorbim acum despre comportamentul tău personal de vot. Care dintre următoarele descrie cel mai bine comportamentul dvs. de vot din ultimii ani, fie la nivel local, regional, național sau european? (%)

Votați sistematic	Votați de cele mai multe ori	Votați din când în când	Rareori votezi	Nu votezi niciodată	Depinde/Voi votați doar în anumite alegeri (SPONTANEOUS)
Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022	Martie 2023	Diff. Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022
UE-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
FII	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
EL	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
EA	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
CY	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
LU	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
AT	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Proporția celor care votează întotdeauna la alegeri crește odată cu vârsta, 57 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste spun că votează întotdeauna, comparativ cu 37 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani.

Nivelul de educație joacă, de asemenea, un rol în ceea ce privește comportamentul la vot. Cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși să spună că votează întotdeauna decât cei care au terminat cu vârsta de 19 ani sau mai puțin (61 % față de 44-49 %).

Managerii (63 %) sunt cei mai susceptibili de a merge la vot în mod sistematic, în special în comparație cu șomerii (35 %). Există, de asemenea, o diferență în ceea ce privește condițiile financiare ale respondenților, cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile fiind mai probabili decât cei care au dificultăți mai des să spună că votează întotdeauna (59 % față de 34-37 %).

Sentimentul că vocea cuiva contează și satisfacția față de democrație în UE și în țara lor sunt, de asemenea, trăsături care însoțesc o tendință mai mare de a vota în alegeri. De exemplu, 61 % dintre cei care sunt de acord că vocea lor contează în țara lor votează întotdeauna, față de 36 % dintre cei care nu sunt de acord. Același lucru este valabil și pentru imaginea pe care o au respondenții în Parlamentul European, 63 % dintre cei care au o imagine pozitivă spunând că votează întotdeauna, comparativ cu 39 % dintre cei care au o imagine negativă.

Participare declarată la alegerile europene din 2019 și la ultimele alegeri naționale

60 % (-1 pp din octombrie-noiembrie 2022) declară că au votat la ultimele alegeri europene din mai 2019, în timp ce 36 % (+ 1 pp) declară că nu au votat.

Trebuie remarcat faptul că această proporție este mai mare decât prezența reală la ultimele alegeri europene (50,6 %), ceea ce semnalează faptul că un număr de non-votanți (inclusiv o parte din cei care nu aveau vârsta de vot) au raportat că au votat în sondajul actual.

Nu știu 2 Total „Satisfied” 33 Total „Nesatisfăcut” 65 QA24.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către... guvernul (NATIONALITY)? (UE27) (%) În toate țările, majoritatea respondenților spun că au votat la ultimele alegeri europene. Cele mai mari ponderi ale respondenților sunt înregistrate în Țările de Jos (81 %), Belgia (78 %) și Danemarca (77 %). Pe de altă parte, mai puțin de jumătate declară că au votat în Cehia (47 %), Slovenia (48 %), Franța și Slovacia (ambele cu 49 %).

Total „Satisfied” Total „Nesatisfăcător” Nu știu QA24.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către... guvernul (NATIONALITY)? (%)

Respondenții din șase țări au acum mai multe șanse să spună că au votat la ultimele alegeri europene decât în octombrie-noiembrie 2022, în special în Estonia (55 %, + 15 pp), Lituania (64 %, + 8 pp), Țările de Jos (81 %, + 7 pp) și România (68 %, + 7 pp). Această proporție a scăzut în șase țări și cu cinci puncte procentuale în Croația (51 %), Suedia (69 %) și Malta (74 %).

Prezența declarată la vot este mai mare atunci când vine vorba de alegerile naționale. Aproape opt din zece (79 %, -1 pp din octombrie-noiembrie 2022) declară că au votat la ultimele alegeri naționale, în timp ce aproximativ o cincime (19 %, + 1 pp) declară că nu au votat.

Foarte mulțumit 4 Destul de mulțumit 28 Nu foarte mulțumit 34 Nu s-a mulțumit deloc 23 Nu știu 11 Î24.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către UE? (UE27) (%)

Majoritatea statelor membre declară că au votat la ultimele alegeri naționale, cele mai mari procente fiind înregistrate în Țările de Jos (93 %), Danemarca (92 %) și Suedia (91 %). Prezența declarată la alegerile naționale este cea mai scăzută în Luxemburg (61 %), Croația (68 %) și Letonia (70 %).

Total „Satisfied” Total „Nesatisfăcător” Nu știu QA24.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) de către UE? (%)

Ponderea respondenților care declară că au votat la ultimele alegeri naționale a crescut în opt țări din octombrie-noiembrie 2022. Din nou, Estonia (73 %, + 12 puncte procentuale) și Lituania (76 %, + 6 puncte procentuale) sunt țările în care prezența declarată a crescut cel mai mult. În schimb, această pondere a scăzut în alte opt țări, cel mai semnificativ în Letonia (70 %, -9 pp), Croația (68 %, -7 pp) și Suedia (91 %, -6 pp).

Analiza sociodemografică arată că prezența declarată la vot este mai mare în rândul respondenților cu vârsta de 55 de ani sau peste (87 % național, 69 % european) decât în rândul celor cu vârste cuprinse între 25 și 39 de ani (80 % național, 59 % european). Cu toate acestea, cifrele sunt cele mai scăzute în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (45 % naționale, 23 % europene), chiar dacă acest lucru s-ar putea datora faptului că un număr dintre acești respondenți nu aveau vârsta de vot atunci când au avut loc aceste alegeri.

Nivelul de educație joacă, de asemenea, un rol în nivelul de participare declarat, cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult fiind mai predispuși să spună că au votat la fiecare dintre aceste alegeri, comparativ cu cei care au terminat cu vârsta de 15 ani sau mai puțin (89 % față de 77 % la nivel național, 74 % față de 58 % europeni).

Managerii (90 % naționali, 76 % europeni) sunt cei mai susceptibili să spună că au votat, în special în comparație cu șomerii (61 % naționali, 46 % europeni). Cu cât respondenții au mai multe dificultăți financiare, cu atât sunt mai puțin probabil să spună că au votat. De exemplu, 84 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile spun că au votat la alegerile naționale, comparativ cu 67 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori.

Prezența declarată la vot este, de asemenea, legată de sentimentul că vocea cuiva contează și satisfacția față de democrație la nivelul UE și la nivel național. De exemplu, 68 % dintre cei care sunt mulțumiți de democrație în UE declară că au votat la ultimele alegeri europene, comparativ cu 53 % dintre cei care nu sunt mulțumiți. În plus, respondenții care au o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt mai predispuși să spună că au votat la ultimele alegeri europene decât cei care au o imagine negativă (74 % față de 52 %).

QA24.1 Dintr-un motiv sau altul, unii oameni din (Țara noastră) nu au votat la alegerile recente. Chiar tu ai votat în ultimul... Alegeri europene, în mai 2019? (% – UE-27)

Da	Nu	Nu știu
UE-27	60	36	4
Sexul
Bărbat	61	36	3
Femeie	60	36	4
Vârstă
15-24	23	71	6
25-39	59	38	3
40-54	66	31	3
55+	69	27	4
Educație (sfârșitul)
—15	58	39	3
16-19	60	37	3
20+	74	23	3
Încă mai studiază	26	68	6
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	69	28	3
Manageri	76	21	3
Alte gulere albe	64	33	3
Lucrători manuali	56	40	4
Persoane de la domiciliu	56	41	3
Șomeri	46	51	3
Pensionat	70	27	3
Studenți	26	68	6
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	47	49	4
Din când în când	54	42	4
Aproape niciodată/niciodată	66	31	3
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	74	23	3
Nu sunt de acord	59	47	3
Vocea mea contează în (Țara noastră)
Sunt de acord	70	27	3
Nu sunt de acord	49	48	3
Satisfacția față de democrația din țara noastră
Satisfăcut	67	30	3
Nemulțumit	53	43	4
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	68	29	3
Nemulțumit	53	43	4
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	74	23	3
Neutră	53	42	5
Negativă	52	45	3

QA24.2 Dintr-un motiv sau altul, unii oameni din (Țara noastră) nu au votat la alegerile recente. Chiar tu ai votat în ultimul... Alegeri naționale? (% – UE-27)

Da	Nu	Nu știu
UE-27	79	19	1
Sexul
Bărbat	79	20	1
Femeie	79	19	2
Vârstă
15-24	45	50	5
25-39	80	19	1
40-54	83	16	1
55+	87	12	1
Educație (sfârșitul)
—15	77	21	2
16-19	80	18	1
20+	89	10	1
Încă mai studiază	47	48	5
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	87	12	1
Manageri	90	9	1
Alte gulere albe	85	14	1
Lucrători manuali	77	21	2
Persoane de la domiciliu	72	27	1
Șomeri	61	36	3
Pensionat	87	12	1
Studenți	47	48	5
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	67	30	3
Din când în când	72	26	2
Aproape niciodată/niciodată	84	15	1
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	88	11	1
Nu sunt de acord	74	25	1
Vocea mea contează în (Țara noastră)
Sunt de acord	88	11	1
Nu sunt de acord	69	30	1
Satisfacția față de democrația din țara noastră
Satisfăcut	83	16	1
Nemulțumit	75	23	2
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	83	16	1
Nemulțumit	76	23	1

Principalele motive pentru a nu participa la alegeri sau referendumuri

Respondenții care au spus că votează adesea, rar sau niciodată la alegeri, fie la nivel local sau regional, național sau european, au fost întrebați, de asemenea, principalele motive pentru care nu au participat la alegeri sau la un referendum în ultimii cinci ani. Majoritatea acestor respondenți (56 %, nicio schimbare din octombrie-noiembrie 2022) declară că nu au votat pentru motive practice sau personale, în timp ce aproape trei din zece (28 %, + 1 pp) citează motive ideologice sau politice. Unul din zece (-1 pp) spune în mod spontan că niciunul dintre cele două motive nu se aplică cazului lor sau că au votat întotdeauna în ultimii cinci ani.

Nu ați votat pentru motive ideologice sau politice 28 Nu ați votat pentru motive practice sau personale 56 Din ambele motive {SPONTANEOUS} 3 Nici/Ați votat întotdeauna în ultimii cinci ani (SPONTANEOUS) 10 Nu știu 3 QA20 Dacă nu ați participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani, care a fost motivul principal? (% – UE-27)

Aceste cifre au rămas stabile din octombrie-noiembrie 2022. După cum s-a menționat și în ultimul raport, comparativ cu aprilie 2018, proporțiile mai mari afirmă acum că principalele motive pentru a nu vota au fost practice sau personale (56 % față de 41 %) sau ideologice sau politice (28 % față de 23 %).

În toate țările, cu excepția unei singure țări, majoritatea declară că nu au participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani din motive practice sau personale. Această proporție variază de la aproximativ șapte la zece sau mai mult în Țările de Jos (78 %), Slovenia (70 %) și Polonia (69 %), la jumătate sau mai puțin în Germania, Portugalia (ambele cu 46 %), Cipru și Finlanda (ambele cu 50 %). Malta (33 %) este singura țară în care acest motiv este dat de o minoritate și în care majoritatea afirmă în schimb că motivele au fost în principal ideologice sau politice (43 %).

Octombrie/noiembrie 2022 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 QA20 Dacă nu ați participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani, care a fost motivul principal? (% – nu ați votat din motive practice sau personale)

După Malta, mai mult de o treime spun că motivele pentru care nu au participat au fost ideologice sau politice în Franța (36 %), Germania și Luxemburg (ambele 34 %). Cele mai mici proporții care indică acest lucru ca motiv sunt observate în Estonia, Finlanda (ambele 14 %) și Slovacia (15 %).

În zece țări, proporția respondenților care nu au participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani din motive practice sau personale a crescut din octombrie-noiembrie 2022. Acest lucru este valabil în special pentru Malta (33 %, + 10 pp), Suedia (62 %, + 10 pp) și Franța (55 %, + 9 pp). În schimb, această pondere a scăzut în șase țări, în special în Cipru (50 %, -10 puncte procentuale).

Respondenții din Polonia (22 %, + 6 pp), Germania (34 %, + 4 pp) și România (27 %, + 3 pp) sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să menționeze motivele ideologice sau politice pentru a nu vota. Această proporție a scăzut în nouă țări, în special în Suedia (17 %, -9 pp), Malta (43 %, -9 pp) și Franța (36 %, -6 pp).

Octombrie/noiembrie 2022 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 QA20 Dacă nu ați participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani, care a fost motivul principal? (% – nu ați votat din motive ideologice sau politice)

Motivele cele mai frecvente în toate grupurile pentru a nu participa la alegeri sau la un referendum în ultimii cinci ani sunt practice sau personale, mai degrabă decât ideologice sau politice.

În special, bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că nu au votat din motive ideologice sau politice (30 % față de 26 %), în timp ce cei mai tineri respondenți au cea mai mică probabilitate de a face acest lucru (21 % față de 27-32 % dintre cei cu vârsta de 25 de ani sau peste), dar cel mai probabil să menționeze motive practice sau personale (68 % față de 51-59 %). Șomerii (32 %) și cei care au dificultăți în a-și plăti facturile din când în când sau mai des (30-31 %) sunt cei mai susceptibili să spună că nu au votat din motive ideologice sau politice.

Proporțiile care nu au votat din motive ideologice sau politice sunt, de asemenea, ridicate în rândul celor care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene (33 % față de 26 % dintre cei care nu au făcut niciodată acest lucru), al celor care au o imagine negativă a UE (41 % față de 21 % dintre cei care au o imagine pozitivă) și al celor care au o imagine negativă a Parlamentului European (39 % față de 23 % dintre cei care au o imagine pozitivă).

QA20 Dacă nu ați participat la alegeri sau referendumuri în ultimii cinci ani, care a fost motivul principal? (% – UE-27)

Nu ați votat din motive ideologice sau politice.	Nu ați votat din motive practice sau personale	Nu știu
UE-27	28	56	3
Sexul
Bărbat	30	55	3
Femeie	26	58	3
Vârstă
15-24	21	68	3
25-39	29	59	2
40-54	32	51	2
55+	27	55	3
Educație (sfârșitul)
—15	25	60	3
16-19	31	54	2
20+	27	56	3
Încă mai studiază	21	68	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	29	51	5
Manageri	30	59	3
Alte gulere albe	29	56	2
Lucrători manuali	30	54	3
Persoane de la domiciliu	24	62	3
Șomeri	32	54	4
Pensionat	26	56	3
Studenți	21	68	4
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	30	56	4
Din când în când	31	54	3
Aproape niciodată/niciodată	25	59	2
Discuții despre chestiuni politice europene
Frecvent	33	55	1
Ocazional	28	55	3
Niciodată	26	59	3
Imaginea UE
Positiv	21	61	3
Neutră	27	58	3
Negativă	41	47	2
Imaginea Parlamentului European
Positiv	23	59	2
Neutră	26	59	3
Negativă	39	48	3

Motive practice pentru a nu vota la alegeri sau referendumuri

Atunci când sunt întrebați mai detaliat despre motivele practice pentru a nu vota la alegeri sau referendum, cele mai frecvente răspunsuri pe care le dau acești respondenți sunt că erau în vacanță sau departe de casă (19 %), că au fost bolnavi sau au avut o problemă de sănătate (16 %, nicio schimbare) sau că au fost prea ocupați sau au trebuit să muncească (16 %). Alte motive menționate de mai mult de unul din zece sunt implicate într-o activitate familială sau de agrement (12 %) și uită să voteze (11 %).

Ai fost în vacanță sau departe de casă Erai bolnav sau aveai o problemă de sănătate la acea vreme. Erai prea ocupat/a trebuit să muncești la acea vreme. Ai fost implicat într-o activitate de familie sau de petrecere a timpului liber Ai uitat să votezi Este nevoie de prea mult timp pentru a merge la vot/nu a avut timp Nu ați putut ajunge la secția de votare din cauza unei probleme neașteptate (de exemplu, probleme de transport, o anvelopă plată sau vreme rea) Nu sunteți autonom și nu ați putut găsi pe nimeni care să vă ajute să mergeți la secția de votare Nu știai că au fost alegeri. Ați avut probleme cu înregistrarea sau cu cardul de vot Nu știu Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Care dintre următoarele motive v-au împiedicat vreodată să votați la alegeri sau la referendum la nivel local, național sau european? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (% – UE-27)

În opt țări, motivul cel mai frecvent (sau comun) menționat de respondenți pentru a nu vota la alegeri sau referendum este că au fost bolnavi sau au avut o problemă de sănătate. În șapte țări, motivul cel mai comun (sau cel mai comun) este să fii în vacanță sau departe de casă și să fii prea ocupat sau să fi trebuit să muncești în acel moment este motivul principal în alte șase țări. În Finlanda, majoritatea respondenților spun că au uitat să voteze, în timp ce, în Suedia, majoritatea nu știau că au avut loc alegeri. În Ungaria, implicarea într-o activitate familială sau de agrement este răspunsul principal comun, împreună cu a fi prea ocupat sau a nu avea timp și a fi bolnav sau a avea o problemă de sănătate.

Erai prea ocupat/a trebuit să muncești la acea vreme. Ai uitat să votezi Ai fost în vacanță sau departe de casă Erai bolnav sau aveai o problemă de sănătate la acea vreme. Nu știai că au fost alegeri. Ai fost implicat într-o activitate de familie sau de petrecere a timpului liber Care dintre următoarele motive v-au împiedicat vreodată să votați la alegeri sau la referendum la nivel local, național sau european? (Răspunsuri multiple POSSIBILE) (% – Cel mai menționat răspuns după țară)

Respondenții sunt cel mai probabil să spună că nu au votat la alegeri sau referendum în ultimii cinci ani, deoarece erau în vacanță sau departe de casă în Cehia (30 %), Austria (28 %) și Slovenia (26 %). Cele mai scăzute procente de respondenți care menționează acest motiv practic se găsesc în Malta (5 %), Spania (9 %) și Suedia (12 %).

A fi bolnav sau a avut o problemă de sănătate la momentul alegerilor este cel mai frecvent menționat în Austria, Cehia (ambele 28 %) și Grecia (27 %). În schimb, 7 % în Franța și Malta și 8 % în Țările de Jos invocă acest motiv.

Olanda (37 %) este de departe țara cu cea mai mare proporție care declară că au fost prea ocupați sau au trebuit să muncească, urmată de Letonia și Lituania (ambele cu 24 %). Este cel mai puțin probabil ca respondenții să menționeze acest lucru în Malta, Portugalia (ambele cu 6 %) și Italia (11 %).

Cel puțin unul din cinci în Austria (21 %), Bulgaria și Ungaria (ambele 20 %) menționează implicarea într-o activitate familială sau de agrement ca motiv de a nu vota. Acest lucru se compară cu mai puțin de unul din douăzeci care citează acest lucru ca motiv în Țările de Jos (2 %), Grecia și Malta (ambele cu 4 %).

Uitarea votului este cea mai frecventă în Finlanda (30 %), Țările de Jos (20 %), Luxemburg și Suedia (ambele cu 18 %), în timp ce în Grecia (mai puțin de 1 %), Malta (1 %), Bulgaria și Slovacia (ambele cu 3 %).

Ai fost în vacanță sau departe de casă Erai bolnav sau aveai o problemă de sănătate la acea vreme. Erai prea ocupat/a trebuit să muncești la acea vreme. Altele (SPONTANEOUS) Ai fost implicat într-o activitate de familie sau de petrecere a timpului liber Ai uitat să votezi Este nevoie de prea mult timp pentru a merge la vot/nu a avut timp Nu ați votat întotdeauna (SPONTANEOUS) Nu știai că au fost alegeri. Nu ați putut ajunge la secția de votare din cauza unei probleme neașteptate (de exemplu, probleme de transport, o anvelopă plată sau vreme rea) Ați avut probleme cu înregistrarea sau cu cardul de vot Nu sunteți autonom și nu ați putut găsi pe nimeni care să vă ajute să mergeți la secția de votare Nu știu QA21 Care dintre următoarele motive v-a împiedicat vreodată să votați în alegeri sau referendumla nivel local, național sau european? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (%) Diferențe interesante pot fi observate atunci când se analizează rezultatele în funcție de categoriile socio-demografice de respondenți. Femeile sunt mai predispuse decât bărbații să menționeze că au fost bolnave sau au avut o problemă de sănătate ca motiv pentru care nu au votat (18 % față de 14 %). Respondenții mai în vârstă sunt, de asemenea, mai predispuși să menționeze acest lucru ca motiv (24 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau mai mult față de 9-14 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 54 de ani). Respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 39 de ani sunt mai predispuși decât omologii lor mai în vârstă să spună că au uitat să voteze (14 % față de 7-11 %), în timp ce cei din grupele de vârstă centrală sunt mai predispuși să menționeze că erau prea ocupați sau au trebuit să lucreze la momentul respectiv (19-21 % dintre cei cu vârste cuprinse între 25 și 54 de ani, comparativ cu 15 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani și 11 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste).

Există, de asemenea, diferențe în ceea ce privește nivelurile de educație, respondenții care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 16 ani sau mai mult fiind mai predispuși decât cei care au plecat mai devreme pentru a menționa că sunt în vacanță sau departe de casă (19-24 % față de 12 %) sau fiind prea ocupați sau au trebuit să lucreze (17-18 % față de 10 %). În schimb, respondenții care au terminat educația în vârstă de 15 ani sau mai puțin sunt cei mai susceptibili să spună că au fost bolnavi sau au avut o problemă de sănătate (26 % față de 13-16 %).

Cei care au mai puține dificultăți financiare sunt mai predispuși să spună că au fost în vacanță sau departe de casă (19-21 % dintre cei care au dificultăți în a-și plăti facturile din când în când sau mai rar față de 13 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori), în timp ce inversul este valabil pentru proporțiile care menționează că sunt bolnavi sau au o problemă de sănătate (15-16 % față de 20 %).

Care dintre următoarele motive v-au împiedicat vreodată să votați la alegeri sau la referendum la nivel local, național sau european? (SUNT POSIBILE MAI MULTE RĂSPUNSURI) (% – UE)

Erai bolnav sau aveai o problemă de sănătate la acea vreme.	Ai fost în vacanță sau departe de casă	Erai prea ocupat/a trebuit să muncești la acea vreme.	Este nevoie de prea mult timp pentru a merge la vot/nu a avut timp	Ai fost implicat într-o activitate de familie sau de petrecere a timpului liber	Nu știai că au fost alegeri.	Nu ați putut ajunge la secția de votare din cauza unei probleme neașteptate (de exemplu, probleme de transport, o anvelopă plată sau vreme rea)	Nu sunteți autonom și nu ați putut găsi pe nimeni care să vă ajute să mergeți la secția de votare	Ai uitat să votezi	Ați avut probleme cu înregistrarea sau cu cardul de vot
UE-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Sexul
Bărbat	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Femeie	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Vârstă
15-24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25-39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40-54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Educație (sfârșitul)
—15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16-19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Încă mai studiază	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Manageri	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Alte gulere albe	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Lucrători manuali	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Persoane de la domiciliu	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Șomeri	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
Pensionat	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Studenți	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
Din când în când	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Aproape niciodată/niciodată	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Neutră	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Negativă	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. PERCEPȚIA CETĂȚENILOR ASUPRA UE ȘI A PARLAMENTULUI EUROPEAN

Ultimul capitol al raportului evaluează opiniile cetățenilor UE și ale Parlamentului European. Acesta începe prin discutarea percepțiilor europenilor potrivit cărora vocea lor contează, implicarea lor în chestiuni politice/europene și atitudinile lor față de UE, înainte de a trece la o analiză a percepțiilor Parlamentului European.

În timp ce sentimentul că vocea europenilor contează în UE este oarecum călduros, majoritatea cetățenilor discută chestiuni politice europene și urmăresc politica UE. În plus, predomină atitudinile pozitive și optimismul cu privire la viitorul UE este din nou în creștere, apartenența la UE fiind atât apreciată, cât și considerată importantă.

4.1. Percepția asupra UE

Sentimentul că vocea cuiva contează în UE și în țara lor

Sentimentul europenilor cu privire la măsura în care vocea lor contează în țara lor și în UE, precum și vocea țării lor contează în UE, rămân neschimbate, fără nicio diferență perceptibilă în perioada octombrie-noiembrie 2022.

Opiniile sunt împărțite cu privire la măsura în care vocea unei persoane contează în UE, 47 % (nicio modificare din octombrie-noiembrie 2022) fiind de acord că vocea lor contează și 48 % (-1 pp) nu sunt de acord cu această afirmație.

Proporția celor care consideră că vocea lor contează în UE a scăzut cu șase puncte procentuale între aprilie-mai și octombrie-noiembrie 2022, în urma unei evoluții pozitive între noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022, și a revenit la nivelurile observate în perioada 2017-2019.

În schimb, sentimentul că vocea lor contează în țara lor este împărtășit de majoritatea respondenților (59 %, -1 pp din octombrie-noiembrie 2022), în timp ce mai puțin de patru din zece (38 %, + 1 pp) nu sunt de acord.

Aceste proporții au rămas stabile în sondajul actual, ca urmare a unei evoluții pozitive semnificative în perioada octombrie 2019 – aprilie-mai 2022 și a unei scăderi mai puțin rapide în perioada aprilie-mai-octombrie-noiembrie 2022.

În cele din urmă, aproape două treimi (63 %, -1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) consideră că vocea țării lor contează în UE, în timp ce 32 % (nicio schimbare) consideră că nu este cazul.

Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Vocea (Țara noastră) contează în UE Vocea mea contează în (Țara noastră) Vocea mea contează în UE Total „Sunt de acord” Total „dezacord” Nu știu Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022 D72 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? (UE27) (%)

În 13 țări, majoritatea respondenților sunt de acord că vocea lor contează în UE, peste șapte din zece în Suedia (78 %), Danemarca (75 %) și Țările de Jos (71 %) care consideră acest lucru. În schimb, un sfert sau mai puțin în Estonia (16 %), Grecia (24 %) și Cipru (25 %) consideră că vocea lor este auzită la nivelul UE.

Total „Sunt de acord” Total „dezacord” D72.1 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în UE (% – UE27)

Comparativ cu octombrie-noiembrie 2022, nivelurile de acord cu această declarație au crescut în cinci țări și au scăzut în șapte. Portugalia (53 %, + 7 pp) și Finlanda (59 %, + 6 pp) sunt țările în care creșterea a fost cea mai mare, în timp ce Malta (50 %, -21 pp) se remarcă printr-o scădere deosebit de mare a acestei proporții, urmată de Slovenia (41 %, -7 pp), Ungaria și România (ambele cu 38 %, -5 pp).

În 18 țări, opinia majoritară este că vocea cetățenilor contează în țara lor, respondenții din Suedia (95 %), Danemarca (92 %) și Finlanda (88 %) fiind deosebit de înclinați să dețină această opinie. În schimb, respondenții din Grecia (29 %), Cipru (33 %) și Lituania (38 %) au cea mai mică probabilitate de a-și simți vocea.

Total „Sunt de acord” Total „dezacord” D72.2 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în (Țara noastră) (% – UE27)

Din octombrie-noiembrie 2022, nivelul de acord că vocea lor contează în țara lor a crescut în rândul respondenților din șase țări, în special în Lituania (38 %, + 9 pp), Estonia (43 %, + 7 pp) și Luxemburg (73 %, + 6 pp). Nivelul acordurilor a scăzut în șapte țări. Încă o dată, Malta (54 %, -27 pp) a înregistrat o scădere foarte mare a acestei proporții, în timp ce scăderi de șapte puncte procentuale sunt înregistrate în Franța (54 %) și Slovenia (62 %).

Majoritatea din 22 de state membre consideră că vocea țării lor contează în UE, respondenții din Suedia (89 %) și Danemarca (87 %) fiind din nou cei mai susceptibili să fie de acord cu această declarație, urmată de cei din Țările de Jos (84 %). Chiar și în acest caz, Grecia (32 %) și Cipru (36 %) sunt țările cu cele mai mici proporții care sunt de acord, împreună cu Cehia (44 %).

Total „Sunt de acord” Total „dezacord” D72.3 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea (Țara noastră) contează în UE (% – UE27)

În comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022, se pot observa creșteri ale nivelului de acord cu privire la numărul vocii țării lor în UE în șase țări, conduse de Irlanda (75 %, + 8 pp), Portugalia (81 %, + 7 pp) și Lituania (64 %, + 7 pp). Scăderile sunt înregistrate în cinci țări, în special în Malta (70 %, -12 pp), Cehia (44 %, -7 pp) și Slovenia (50 %, -7 pp).

Observând rezultatele în funcție de profilul socio-demografic al respondenților, se poate observa că cei mai tineri respondenți au cel mai puțin probabil să simtă că vocea lor contează în țara lor (54 % față de 57-60 % dintre cei cu vârsta de 25 de ani sau peste). În plus, diferențele pot fi găsite în nivelurile de acord cu cele trei declarații în funcție de nivelul de educație și de condițiile socio-economice.

Cu cât respondenții au rămas mai mult timp în educație cu normă întreagă, cu atât este mai probabil să fie de acord cu fiecare afirmație. De exemplu, 55 % dintre cei care au terminat studiile în vârstă de 20 de ani sau mai mult consideră că vocea lor contează în UE, comparativ cu 36 % dintre cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin.

Managerii sunt cei mai susceptibili să fie de acord cu fiecare declarație, în timp ce persoanele casnice și șomerii sunt cel mai puțin probabil să facă acest lucru. De exemplu, 72 % dintre manageri consideră că vocea lor contează în țara lor, comparativ cu 40 % care sunt de acord în rândul șomerilor. Respondenții care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile sunt mai susceptibili de a fi de acord că vocea lor contează în UE (52 % față de 27-39 % dintre cei care întâmpină dificultăți mai des) și în țara lor (66 % față de 37-48 %) și că vocea țării lor contează în UE (71 % față de 46-53 %).

Este mai probabil ca respondenții care locuiesc în orașe mari să simtă că vocea lor contează în UE (50 % față de 45 % dintre cei care locuiesc în orașe mai mici sau în sate rurale) și în țara lor (63 % față de 56-58 %) și că vocea țării lor contează în UE (67 % față de 62-63 %).

Cei care urmează politica europeană au mai multe șanse să fie de acord cu fiecare declarație. De exemplu, 72 % dintre cei care urmează politica europeană consideră că vocea țării lor contează în UE, comparativ cu 53 % dintre cei care nu urmează politica europeană.

D72.1 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în UE (% – UE)

Total „Sunt de acord”	Total „dezacord”
UE-27	47	48
Sexul
Bărbat	47	49
Femeie	46	48
Vârstă
15-24	47	45
25-39	47	49
40-54	46	50
55+	46	49
Educație (sfârșitul)
—15	36	57
16-19	43	53
20+	55	41
Încă mai studiază	50	41
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	50	47
Manageri	62	35
Alte gulere albe	49	47
Lucrători manuali	40	56
Persoane de la domiciliu	33	60
Șomeri	30	64
Pensionat	46	48
Studenți	50	41
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	27	67
Din când în când	39	57
Aproape niciodată/niciodată	52	43
Urbanizare subiectivă
Satul rural	45	49
Oraș mic/mijlociu	45	50
Oraș mare	50	45
Urmăriți politica e-ropeană
Urmează	58	39
Nu urmează	32	60

D72.2 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în (Țara noastră) (% – UE)

Total „Sunt de acord”	Total „dezacord”
UE-27	59	38
Sexul
Bărbat	59	38
Femeie	58	38
Vârstă
15-24	54	38
25-39	59	39
40-54	57	40
55+	60	37
Educație (sfârșitul)
—15	49	47
16-19	55	42
20+	68	30
Încă mai studiază	58	34
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	61	38
Manageri	72	26
Alte gulere albe	61	37
Lucrători manuali	53	44
Persoane de la domiciliu	43	52
Șomeri	40	56
Pensionat	61	36
Studenți	58	34
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	37	59
Din când în când	48	49
Aproape niciodată/niciodată	66	31
Urbanizare subiectivă
Satul rural	58	38
Oraș mic/mijlociu	56	41
Oraș mare	63	34
Urmăriți politica europeană
Urmează	69	29
Nu urmează	46	49

D72.3 În ce măsură sunteți de acord sau nu sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea (Țara noastră) contează în UE (% – UE)

Total „Sunt de acord”	Total „dezacord”
UE-27	63	32
Sexul
Bărbat	63	33
Femeie	63	32
Vârstă
15-24	64	28
25-39	65	31
40-54	63	34
55+	63	32
Educație (sfârșitul)
—15	53	38
16-19	60	36
20+	71	26
Încă mai studiază	67	24
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	65	32
Manageri	77	21
Alte gulere albe	62	35
Lucrători manuali	60	36
Persoane de la domiciliu	48	44
Șomeri	53	40
Pensionat	64	30
Studenți	67	24
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	46	48
Din când în când	53	42
Aproape niciodată/niciodată	71	25
Urbanizare subiectivă
Satul rural	63	31
Oraș mic/mijlociu	62	34
Oraș mare	67	29
Urmăriți politica europeană
Urmează	72	26
Nu urmează	53	39

Discutarea chestiunilor politice naționale, europene și locale

Majoritatea cetățenilor discută politica națională, europeană și locală cu prietenii sau rudele cel puțin ocazional.

O majoritate absolută (55 %, + 1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) discută ocazional chestiuni politice naționale și un sfert (fără modificări) fac acest lucru „de multe ori”, în timp ce unul din cinci (-1 pp) nu se angajează niciodată în astfel de discuții. Aceste cifre au rămas stabile din octombrie-noiembrie 2022.

În comparație, chestiunile politice europene sunt discutate de mai puțini respondenți, deși în continuare de majoritate. Mai mult de jumătate (53 %, + 1 pp) discută ocazional despre politica europeană cu prietenii sau rudele și 14 % (-1 pp) poartă astfel de discuții în mod frecvent, în timp ce aproximativ o treime (32 %, -1 pp) nu fac niciodată acest lucru.

În cele din urmă, mai mult de jumătate (53 %, -1 pp) discută ocazional chestiuni politice locale și aproximativ un sfert (23 %, + 2 pp) fac acest lucru frecvent, în timp ce aproximativ un sfert (24 %, -1 pp) nu se angajează niciodată în aceste discuții.

Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 Chestiuni politice naționale Chestiuni politice europene Chestiuni politice locale Martie 2023 – octombrie/noiembrie 2022 Frecvent Ocazional Niciodată Nu știu D71 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? (UE27) (%)

În 25 de țări, majoritatea discută ocazional politica națională cu prietenii sau rudele, cu cele mai mari proporții observate în Ungaria (69 %), Polonia și Slovenia (ambele cu 67 %).

Țările de Jos (47 %) și Grecia (46 %) sunt singurele țări în care majoritatea poartă frecvent astfel de discuții. Mai mult de patru din zece discută frecvent despre politica națională și în Suedia (43 %). În schimb, 11 % în Slovenia, 14 % în Portugalia și 15 % în Belgia declară că discută frecvent chestiuni politice naționale.

Frecvent Ocazional Niciodată Nu știu D71.1 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice naționale (%)

Ca și în cazul politicii naționale, majoritatea din 25 de țări discută ocazional chestiuni politice europene cu prietenii sau rudele, în special în Ungaria (68 %), Germania (63 %) și Slovacia (63 %).

Mai mult de unul din cinci în Grecia (25 %), Danemarca (22 %) și Cipru (21 %) discută frecvent despre politica europeană. Acest lucru se compară cu 5 % în Slovenia și cu 7 % în Franța și Malta, care afirmă că poartă frecvent astfel de discuții.

Franța (54 %) și Spania (53 %) sunt singurele țări în care majoritatea nu discută niciodată chestiuni politice europene.

Frecvent Ocazional Niciodată Nu știu D72.2 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice europene (%)

Majoritatea din toate țările spun că discută ocazional chestiuni politice locale. Din nou, proporția cea mai mare care se angajează ocazional în astfel de discuții se găsește în Ungaria (68 %), urmată de Slovenia (66 %) și Slovacia (65 %).

Respondenții din Grecia (37 %), Germania (33 %) și Suedia (32 %) sunt cei mai susceptibili să discute frecvent despre politica locală cu prietenii sau rudele, în timp ce cei din Ungaria (12 %), Slovenia (13 %) și Polonia (14 %) sunt cei mai puțin susceptibili să facă acest lucru.

Frecvent Ocazional Niciodată Nu știu D73.3 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice locale (%)

Analiza socio-demografică subliniază că proporțiile care discută frecvent chestiuni politice naționale, europene sau locale sunt mai mari în rândul respondenților mai în vârstă și cu un nivel mai ridicat de educație. De exemplu, între 22 % și 25 % dintre persoanele cu vârsta de cel puțin 25 de ani discută frecvent chestiuni politice locale, comparativ cu 13 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani. În mod similar, 34 % dintre cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de cel puțin 20 de ani discută frecvent despre politica națională, comparativ cu 14 % dintre cei care au părăsit educația cu vârsta de 15 ani sau mai puțin.

Managerii sunt cei mai susceptibili să discute frecvent chestiuni politice la fiecare nivel, în timp ce persoanele casnice sunt cel mai puțin susceptibile de a face acest lucru. De exemplu, 23 % dintre manageri discută frecvent despre politica europeană, comparativ cu 6 % dintre persoanele casnice.

Respondenții care locuiesc în orașe mari sunt mai predispuși decât cei care locuiesc în orașe mai mici sau în sate rurale să discute frecvent chestiuni politice naționale (30 % față de 22-24 %) și europene (17 % față de 12-13 %).

D71.1 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice naționale (% – UE)

Frecvent	Ocazional	Niciodată
UE-27	25	55	20
Sexul
Bărbat	29	54	17
Femeie	22	55	23
Vârstă
15-24	20	48	31
25-39	25	56	18
40-54	27	56	17
55+	26	54	20
Educație (sfârșitul)
—15	14	51	35
16-19	23	58	19
20+	34	53	13
Încă mai studiază	21	50	28
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	37	53	10
Manageri	41	51	8
Alte gulere albe	26	60	13
Lucrători manuali	19	59	22
Persoane de la domiciliu	12	52	36
Șomeri	16	50	33
Pensionat	25	53	22
Studenți	21	50	28
Urbanizare subiectivă
Satul rural	22	55	23
Oraș mic/mijlociu	24	54	21
Oraș mare	30	55	15

D71.2 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice europene (% – UE-27)

Frecvent	Ocazional	Niciodată
UE-27	14	53	32
Sexul
Bărbat	16	55	28
Femeie	12	52	35
Vârstă
15-24	11	45	43
25-39	15	55	29
40-54	15	56	28
55+	14	53	32
Educație (sfârșitul)
—15	7	43	49
16-19	13	56	31
20+	19	57	23
Încă mai studiază	12	47	40
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	21	58	21
Manageri	23	59	17
Alte gulere albe	13	62	24
Lucrători manuali	12	53	34
Persoane de la domiciliu	6	47	46
Șomeri	9	40	50
Pensionat	13	53	34
Studenți	12	47	40
Urbanizare subiectivă
Satul rural	12	51	36
Oraș mic/mijlociu	13	54	32
Oraș mare	17	56	26

D71.3 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice locale (% – UE-27)

Frecvent	Ocazional	Niciodată
UE-27	23	53	24
Sexul
Bărbat	26	53	21
Femeie	20	54	26
Vârstă
15-24	13	48	38
25-39	22	54	24
40-54	24	56	20
55+	25	53	22
Educație (sfârșitul)
—15	16	48	36
16-19	23	55	22
20+	28	55	17
Încă mai studiază	14	48	37
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	31	56	13
Manageri	34	54	11
Alte gulere albe	22	58	19
Lucrători manuali	20	54	26
Persoane de la domiciliu	11	50	39
Șomeri	14	48	37
Pensionat	25	52	23
Studenți	14	48	37
Urbanizare subiectivă
Satul rural	22	53	25
Oraș mic/mijlociu	22	53	25
Oraș mare	24	55	20

Implicarea în politica UE

O majoritate absolută (56 %, nicio schimbare din octombrie-noiembrie 2022) declară că urmăresc ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, 15 % (-1 pp) urmând de cele mai multe ori și 41 % (+ 1 pp) urmând din când în când. În schimb, mai mult de patru din zece (44 %, nicio schimbare) nu urmează politica UE: 27 % (fără schimbare) spun că rareori urmează și 17 % (fără schimbare) spun că nu urmează niciodată.

Niciodată sau aproape niciodată 17 Rareori 27 De cele mai multe ori 15 Din când în când 41 Unii oameni urmăresc ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă se desfășoară sau nu alegeri. Alții nu sunt atât de interesați. Vrei să spui că urmărești ce se întâmplă în politica Uniunii Europene? (UE27) (%)

După un declin de zece puncte procentuale între aprilie-mai și octombrie-noiembrie 2022, proporția celor care urmează politica UE a rămas stabilă în sondajul actual.

În 18 țări, majoritatea respondenților spun că urmăresc ceea ce se întâmplă în politica UE. Cele mai mari proporții sunt înregistrate în Finlanda (73 %), Germania (72 %) și Luxemburg (69 %). În alte opt țări, o minoritate urmează politica UE, respondenții din Slovacia (41 %), Franța și Slovenia (ambele cu 42 %) fiind cel mai puțin probabil să facă acest lucru. Proporții egale „urmăresc” și „nu urmează” politica UE în România (ambele 50 %).

Cel puțin un sfert dintre respondenți urmăresc politica UE în cea mai mare parte a timpului în Germania (27 %), Cipru și Finlanda (ambele cu 25 %). Acest lucru contrastează cu 6 % care fac acest lucru în Croația, Lituania, Malta și Slovacia.

Hartă Legendă Unii oameni urmăresc ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă se desfășoară sau nu alegeri. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene (Total „Urmărește” – %) Implicarea în politica UE a scăzut în 11 țări din octombrie-noiembrie 2022. Cele mai mari scăderi ale proporției celor care urmează politica UE pot fi observate în Malta (48 %, -12 pp), Grecia (52 %, -9 pp) și Austria (55 %, -8 pp). Creșteri de cel puțin cinci puncte procentuale se înregistrează în Finlanda (73 %, + 9 pp), Danemarca (66 %, + 6 pp), Belgia (61 %, + 5 pp) și Portugalia (52 %, + 5 pp).

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Unii oameni urmăresc ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă se desfășoară sau nu alegeri. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene (% – „Urmărire totală”)

Accentul pus pe rezultatele celor mai tineri respondenți arată că probabilitatea ca tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani să urmeze politica UE este mai mică decât media. În special, aproximativ patru din zece (41 %) spun că urmează politica UE – un decalaj de 15 puncte procentuale față de proporția celor care urmează politica UE în rândul populației generale (56 %). Mai puțin de unul din zece (8 %) urmează politica UE în cea mai mare parte a timpului (comparativ cu 15 % în rândul populației generale) și 33 % din când în când (față de 41 %). Aproximativ șase din zece (59 %) nu urmăresc ceea ce se întâmplă în politica UE (comparativ cu 44 %), tinerii europeni fiind mult mai predispuși decât media să spună că nu urmează niciodată (28 % față de 17 %).

De cele mai multe ori Din când în când Rar Niciodată sau aproape niciodată Nu știu UE-27 15-24 de ani Unii oameni urmăresc ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă se desfășoară sau nu alegeri. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene (% – UE27)

O analiză mai aprofundată a constatărilor din cadrul categoriilor sociodemografice ilustrează faptul că bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că urmăresc ceea ce se întâmplă în politica UE (61 % față de 51 %). În plus, cu cât respondenții mai lungi au rămas în educație cu normă întreagă, cu atât este mai probabil să spună că urmează politica UE (67 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 20 de ani sau mai mult, față de 44 % dintre cei care au încheiat vârsta de 15 ani sau mai puțin).

Managerii (73 %) sunt cei mai susceptibili să urmeze politica UE, în special în comparație cu persoanele casnice (42 %) și șomerii (43 %). Situația financiară a respondenților joacă, de asemenea, un rol, 60 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile după politica UE, comparativ cu 44 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori.

Cei care trăiesc în orașe mari sunt mai înclinați decât cei care trăiesc în sate rurale sau sate mai mici să spună că urmează politica UE (60 % față de 52-55 %). Cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai predispuși să urmeze politica UE decât cei care au o imagine negativă (69 % față de 47 %) și același lucru este valabil și în ceea ce privește imaginea Parlamentului European (75 % față de 46 %).

Implicarea în politica UE este legată, de asemenea, de sentimentul că vocea unei persoane contează în UE și de nivelul de satisfacție față de democrația UE. În special, cei care sunt de acord cu vocea lor contează în UE (69 % față de 45 % dintre cei care nu sunt de acord) și cei care sunt mulțumiți de democrație în UE (64 % față de 49 % care nu sunt mulțumiți) au mai multe șanse să urmeze politica UE.

În cele din urmă, cei care au votat la ultimele alegeri europene sunt mai predispuși decât cei care nu au votat să urmeze politica UE (68 % față de 38 %).

Unii oameni urmăresc ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă se desfășoară sau nu alegeri. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene (% – UE27)

Total „Urmărire”	Total „Nu se urmează”
UE-27	56	44
Sexul
Bărbat	61	39
Femeie	51	49
Vârstă
15-24	41	59
25-39	54	46
40-54	59	41
55+	59	41
Educație (sfârșitul)
—15	44	56
16-19	54	46
20+	67	33
Încă mai studiază	45	55
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	62	38
Manageri	73	27
Alte gulere albe	59	41
Lucrători manuali	50	50
Persoane de la domiciliu	42	58
Șomeri	43	57
Pensionat	59	41
Studenți	45	55
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	44	56
Din când în când	51	49
Aproape niciodată/niciodată	60	40
Urbanizare subiectivă
Satul rural	52	48
Oraș mic/mijlociu	55	45
Oraș mare	60	40
Imaginea UE
Postitivă	69	31
Neutră	45	55
Negativă	47	53
Vocea mea contează în UE
Sunt de acord	69	31
Nu sunt de acord	45	55
Satisfacția față de democrație în UE
Satisfăcut	64	36
Nemulțumit	49	51
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	68	32
Nu	38	63
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	75	25
Neutră	45	55
Negativă	46	54

Imaginea UE

Imaginea UE în rândul cetățenilor este în prevalență pozitivă, chiar dacă decalajul dintre opiniile pozitive și cele negative continuă să scadă. Majoritatea (45 %) spun că UE le oferă o imagine pozitivă, în timp ce 38 % au o imagine neutră, iar 17 % au o imagine negativă.

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu D78 În general, vă evocă UE o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE-27)

Proporția respondenților care au o imagine pozitivă a UE a rămas relativ stabilă din octombrie-noiembrie 2022 (-2 puncte procentuale), în timp ce nivelul celor care au o imagine negativă a crescut ușor (+ 3 puncte procentuale). Ca urmare a evoluțiilor negative observate în perioada aprilie-mai-octombrie-noiembrie 2022, decalajul dintre opiniile pozitive și cele negative s-a redus în continuare, situându-se în prezent la 28 puncte procentuale (-5 puncte procentuale). Cu toate acestea, imaginea de ansamblu rămâne relativ favorabilă atunci când se observă aceste cifre pe termen lung, opiniile pozitive rămânând ferm în majoritate.

În toate țările, opiniile pozitive prevalează asupra opiniilor negative. Majoritatea respondenților au o imagine pozitivă a UE în 20 de țări, în timp ce opiniile neutre predomină în șase țări. În Cehia, avizele sunt împărțite (35 % „pozitive” față de 35 % „neutre”).

Este foarte probabil ca respondenții să aibă o imagine pozitivă a UE în Irlanda (72 %), Portugalia (70 %), Luxemburg și Suedia (ambele cu 64 %). La polul opus, 31 % în Grecia și Slovacia și 35 % în Austria, Cehia și Franța au o imagine pozitivă.

Cel puțin un sfert au o imagine negativă a UE în cinci țări: Cehia (29 %), Grecia, Slovacia (ambele 28 %), Austria (26 %) și Franța (25 %).

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu D78 În general, vă evocă UE o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (%) Comparativ cu octombrie-noiembrie 2022, opiniile pozitive ale UE au crescut în Cipru (48 %, + 6 pp), Portugalia (70 %, + 5 pp), Finlanda (57 %, + 5 pp), Italia (46 %, + 4 pp) și Croația (49 %, + 3 pp). În schimb, acestea au scăzut în zece țări, în special în Malta (51 %, -13 pp), Franța (35 %, -8 pp) și Letonia (43 %, -7 pp). Proporția celor care au o imagine pozitivă a UE a rămas stabilă în celelalte 12 țări.

Vârsta pare să joace un rol în ceea ce privește imaginea pe care respondenții o au despre UE, tinerii având o probabilitate mai mare decât media de a avea o imagine pozitivă a UE. Jumătate dintre tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (50 %) declară că au o imagine pozitivă a UE, comparativ cu media UE de 45 %. Mai mult, doar 7 % dintre tineri spun că au o imagine „destul de negativă” a UE, un rezultat care este de 13 % la nivelul UE.

UE-27 15-24 de ani Foarte pozitivă Destul de pozitivă Neutră Destul de negativă Foarte negativă Nu știu D78 În general, vă evocă UE o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE-27)

Variațiile pot fi observate și în funcție de nivelul de educație și de statutul socio-economic al respondenților. Cei care au absolvit o educație cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși decât cei care au terminat cu vârsta de 15 ani sau mai puțin să aibă o viziune pozitivă asupra UE (53 % față de 33 %). Managerii (58 %) sunt de departe cei mai susceptibili să aibă o opinie pozitivă, în special în comparație cu șomerii (34 %) și persoanele casnice (35 %). În plus, respondenții care au cele mai puține dificultăți financiare sunt, de asemenea, mai susceptibili de a avea o imagine pozitivă a UE (52 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile față de 28 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Opiniile pozitive sunt, de asemenea, mai răspândite în rândul celor care trăiesc în orașe mari, comparativ cu cele care trăiesc în sate rurale sau orașe mai mici (50 % față de 42-44 %).

D78 În general, vă evocă UE o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE-27)

Total „pozitiv”	Neutră	Total „negativ”	Nu știu
UE-27	45	38	17	0
Sexul
Bărbat	46	35	19	0
Femeie	43	41	15	1
Vârstă
15-24	50	40	9	1
25-39	46	39	15	0
40-54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Educație (sfârșitul)
—15	33	45	20	2
16-19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Încă mai studiază	54	37	8	1
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	49	34	17	0
Manageri	58	29	13	0
Alte gulere albe	48	37	15	0
Lucrători manuali	37	43	19	1
Persoane de la domiciliu	35	43	21	1
Șomeri	34	45	20	1
Pensionat	43	37	19	1
Studenți	54	37	8	1
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	28	43	28	1
Din când în când	36	43	20	1
Aproape niciodată/niciodată	52	34	14	0
Urbanizare subiectivă
Satul rural	88	10	2	0
Oraș mic/mijlociu	26	68	6	0
Oraș mare	8	23	68	1

Este apartenența la UE un lucru bun?

O majoritate clară (61 %, -1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun, în timp ce doar aproximativ unul din zece (11 %, + 1 pp) consideră că acest lucru este un lucru rău. Puțin mai mult de un sfert (27 %, nicio schimbare) cred că nu este nici un lucru bun, nici un lucru rău.

Aceste cifre sunt stabile în comparație cu perioada octombrie-noiembrie 2022, ponderea respondenților care consideră că aderarea la UE este un lucru bun rămânând în mod constant peste 60 % de la sfârșitul anului 2020.

Un lucru bun Un lucru rău Nici un lucru bun, nici un lucru rău Nu știu QA8 În general, credeți că apartenența (Țara noastră) la UE este...? (% – UE-27) Majoritatea din 25 de țări consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun, cu mai mult de opt din zece care împărtășesc această opinie în Irlanda (85 %), Luxemburg (83 %) și Lituania (81 %). Slovacia (39 %), Grecia (40 %) și România (43 %) sunt țările în care acest aviz este cel mai puțin răspândit. Slovacia și Grecia sunt, de asemenea, singurele țări în care majoritatea consideră că aderarea la UE nu este nici un lucru bun, nici un lucru rău (45 % și, respectiv, 42 %).

Mai mult de o cincime consideră că aderarea țării lor la UE este un lucru rău în Austria și România (ambele 22 %).

Un lucru bun Un lucru rău Nici un lucru bun, nici un lucru rău Nu știu QA8 În general, credeți că apartenența (Țara noastră) la UE este...? (%)

Opiniile pozitive privind apartenența la UE sunt mai răspândite în țările nordice și occidentale decât în țările estice, în timp ce rezultatele sunt mixte în ceea ce privește țările din sud.

Estonia (69 %, + 3 puncte procentuale) și Slovenia (61 %, + 3 puncte procentuale) sunt singurele țări în care proporția care consideră că apartenența la UE este un lucru bun a crescut din octombrie-noiembrie 2022, deși doar ușor. În schimb, această pondere a respondenților a scăzut în opt țări, Malta (65 %, -14 puncte procentuale) remarcând cea mai mare scădere, urmată de Cehia (44 %, -7 pp) și Luxemburg (83 %, -7 pp). Această viziune pozitivă a aderării la UE a rămas stabilă sau neschimbată în 17 țări.

Hartă Legendă QA8 În general, credeți că apartenența (Țara noastră) la UE este...? Un lucru bun (%) Opiniile pozitive cu privire la apartenența la UE sunt mai răspândite în rândul respondenților mai tineri, al celor cu un nivel de învățământ superior și al celor care se află într-o stare socioeconomică mai bună.

Respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai predispuși decât cei cu vârsta de peste 55 de ani să considere că apartenența țării lor la UE este un lucru bun (68 % față de 58 %). În mod similar, cei care au terminat educația cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși decât cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin să aibă o opinie pozitivă (72 % față de 49 %).

Managerii (74 %) sunt de departe cei mai înclinați să creadă că apartenența la UE este un lucru bun, în timp ce persoanele casnice (48 %) sunt cel mai puțin susceptibile să aibă această opinie. Respondenții care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile sunt mai predispuși decât cei care au mai multe dificultăți să spună că apartenența la UE este un lucru bun (69 % față de 41-49 %).

Cei care locuiesc în orașe mari sunt mai predispuși să creadă că apartenența țării lor la UE este un lucru bun (65 % față de 58-60 % dintre cei care locuiesc în sate rurale sau în orașe mici/mijlocii).

Sprijinul pentru aderarea la UE este, de asemenea, strâns legat de imaginea respondenților din UE, 91 % dintre cei care au o imagine pozitivă deținând o opinie favorabilă cu privire la apartenența la UE, comparativ cu 16 % dintre cei care au o imagine negativă. În plus, respondenții care vorbesc frecvent despre politica europeană (67 % față de 52 % dintre cei care nu fac niciodată acest lucru) și cei care urmează politica UE (71 % față de 49 % dintre cei care nu îl urmează) au mai multe șanse să aibă o viziune pozitivă asupra aderării la UE.

QA8 În general, vă evocă UE o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE-27)

Un lucru bun	Un lucru rău	Nici un lucru bun, nici un lucru rău
UE-27	61	11	27
Sexul
Bărbat	62	12	25
Femeie	59	10	30
Vârstă
15-24	68	7	24
25-39	62	11	26
40-54	60	13	27
55+	58	11	30
Educație (sfârșitul)
—15	49	12	37
16-19	54	13	32
20+	72	8	20
Încă mai studiază	72	6	21
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	64	9	27
Manageri	74	9	16
Alte gulere albe	65	10	25
Lucrători manuali	52	14	33
Persoane de la domiciliu	48	15	35
Șomeri	53	12	34
Pensionat	59	10	30
Studenți	72	6	21
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	41	18	40
Din când în când	49	16	34
Aproape niciodată/niciodată	69	8	23
Urbanizare subiectivă
Satul rural	60	11	28
Oraș mic/mijlociu	58	12	29
Oraș mare	65	9	26
Discuții despre chestiuni politice europene
Frecvent	67	15	18
Ocazional	64	10	26
Niciodată	52	11	35
Imaginea UE
Pozitivă	91	2	7
Neutră	45	8	46
Negativă	16	43	40
Urmăriți politica europeană
Urmează	71	9	20
Nu urmează	49	13	37

Este importantă apartenența la UE?

Aproximativ două treimi (67 %, + 1 puncte procentuale din octombrie-noiembrie 2022) consideră că aderarea țării lor la UE este importantă. Unul din zece (-1 pp) consideră că nu este important ca țara lor să fie un stat membru al UE, în timp ce 22 % (fără schimbare) au o opinie neutră.

Aceste cifre au rămas stabile din octombrie-noiembrie 2022.

Nu știu (1) Total „Nu este important” (1-4) 10 Total „Neutral” (5-6) 22 Total „Important” (7-10) 67 QA9 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (Țara noastră) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde 1 înseamnă „nu este deloc important” și 10 înseamnă „extrem de important”. (UE27) (%)

În toate statele membre, majoritatea consideră că aderarea țării lor la UE este importantă, cu proporții variind de la 84 % în Irlanda, Luxemburg și Lituania, la 49 % în Cehia, 50 % în Slovacia și 52 % în Bulgaria.

Mai mult de o cincime consideră că apartenența la UE nu este importantă în trei țări: Cehia (26 %), Austria și Bulgaria (ambele 21 %).

Opinia potrivit căreia este important ca țara lor să fie un stat membru al UE este mai puțin răspândită în rândul respondenților din țările din sud-est (Bulgaria, România, Cipru și Grecia) și în unele țări estice (cum ar fi Cehia și Slovacia) decât în alte țări.

Hartă Legendă QA9 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (Țara noastră) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde 1 înseamnă „nu este deloc important” și 10 înseamnă „extrem de important”. [% – total «Important» (7-10)] Opinia potrivitcăreia aderarea țării lor la UE este importantă a înregistrat progrese în rândul respondenților din șase state membre din octombrie-noiembrie 2022, în special în Estonia (71 %, + 9 pp), Slovenia (63 %, + 4 pp) și Croația (59 %, + 4 pp). În schimb, proporția celor care consideră că acest lucru este important a scăzut în cinci țări, în special în Malta (74 %, -8 pp), Cehia (49 %, -7 pp) și Luxemburg (84 %, -5 pp). Această proporție de respondenți a rămas stabilă sau neschimbată în 16 țări.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 QA9 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (Țara noastră) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde 1 înseamnă „nu este deloc important” și 10 înseamnă „extrem de important”. [% – total «Important» (7-10)] În conformitate cu rezultatele altor indicatori privind atitudinile față de UE, opinia potrivit căreia aderarea țării lor la UE este importantă este mai răspândită în rândul celor mai tineri respondenți, al celor cu un nivel mai ridicat de educație și al celor care se află într-o situație socioeconomică mai bună.

Mai precis, cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (70 % față de 65 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste) și cei care au terminat educația cu normă întreagă cu vârsta de 20 de ani sau mai mult (76 % față de 55 % dintre cei care au terminat vârsta de 15 ani sau mai puțin) sunt mai predispuși să creadă că acest lucru este important. Același lucru este valabil și pentru manageri (78 %, comparativ cu 53 % dintre persoanele casnice) și pentru cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a-și plăti facturile (73 % față de 51-57 % dintre cei care au dificultăți mai des).

Proporțiile care consideră că apartenența la UE a țării lor este importantă sunt, de asemenea, mai mari în rândul celor care locuiesc în orașe mari (71 % față de 65 % dintre cei care locuiesc în sate rurale sau orașe mai mici).

Cei care au o imagine pozitivă a UE (92 % față de 28 % dintre cei care au o imagine negativă), cei care discută frecvent despre chestiuni politice europene (76 % față de 55 % care nu fac niciodată acest lucru) și cei care urmează politica UE (76 % față de 54 % dintre cei care nu urmăresc) sunt mai predispuși să considere apartenența la UE a țării lor ca fiind importantă.

QA9 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (Țara noastră) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde 1 înseamnă „nu este deloc important” și 10 înseamnă „extrem de important”. (% – UE-27)

Total „Nu este important” (1-4)	Total „Neutral” (5-6)	Total „Important” (7-10)
UE-27	10	22	67
Sexul
Bărbat	13	19	67
Femeie	10	23	66
Vârstă
15-24	8	20	70
25-39	10	22	67
40-54	13	19	67
55+	11	23	65
Educație (sfârșitul)
—15	14	28	55
16-19	13	24	62
20+	9	15	76
Încă mai studiază	6	18	74
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	12	19	68
Manageri	8	14	78
Alte gulere albe	10	19	71
Lucrători manuali	13	26	60
Persoane de la domiciliu	18	27	53
Șomeri	15	26	57
Pensionat	11	22	65
Studenți	6	18	74
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	19	28	51
Din când în când	14	28	57
Aproape niciodată/niciodată	9	17	73
Urbanizare subiectivă
Satul rural	12	22	65
Oraș mic/mijlociu	12	22	65
Oraș mare	10	18	71
Discuții despre chestiuni politice europene
Frecvent	10	14	76
Ocazional	9	20	71
Niciodată	16	27	55
Imaginea UE
Pozitivă	1	7	65
Neutră	9	35	54
Negativă	44	27	28
Urmăriți politica europeană
Urmează	8	16	76
Nu urmează	15	29	54

Optimism cu privire la viitorul UE

Optimismul cu privire la viitorul UE este în creștere. Aproape două treimi (64 %) declară că sunt optimiști cu privire la viitorul UE, în timp ce 32 % spun că sunt pesimiști.

Proporția celor care sunt optimiști a crescut cu șapte puncte procentuale în sondajul actual, depășind decât contrabalansarea declinului de cinci puncte procentuale observat în perioada aprilie-mai-octombrie-noiembrie 2022.

Nu știu 4 Total „Pesimist” 32 Total „optimistic” 64 SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist în ceea ce privește viitorul UE? (UE27) (%) În 25 de țări, majoritatea sunt optimiști cu privire la viitorul UE. Cel puțin opt din zece sunt optimiști în Irlanda (87 %), Danemarca (81 %) și Lituania (80 %), în timp ce respondenții din Franța, Grecia (ambele 45 %) și Slovacia (53 %) sunt cei mai puțin optimiști.

Grecia (53 %) și Franța (50 %) sunt, de asemenea, singurele țări în care majoritatea sunt pesimiste cu privire la viitorul UE.

Total „Optimism” Total „Pesimist” Nu știu SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist în ceea ce privește viitorul UE? (%)

Nivelul de optimism cu privire la viitorul UE a crescut în 19 țări din octombrie-noiembrie 2022 și cu peste zece puncte procentuale în trei țări: Portugalia (71 %, + 17 pp), Letonia (75 %, + 12 pp) și Cipru (55 %, + 11 pp). Nivelurile de optimism au rămas stabile sau neschimbate în celelalte opt țări.

Nivelul de optimism cu privire la viitorul UE este cel mai ridicat în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani (70 % față de 59 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste) și al celor care au absolvit o educație cu normă întreagă de 20 de ani sau mai mult (69 % față de 52 % dintre cei care au terminat studiile cu vârsta de cel puțin 15 ani).

Optimismul este cel mai răspândit în rândul managerilor (73 %) decât în rândul persoanelor casnice și al șomerilor (ambele cu 55 %), și este mai mare în rândul celor care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile (68 % față de 45 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori).

Respondenții care locuiesc în orașe mari sunt cei mai optimiști în ceea ce privește viitorul UE (68 % față de 61 % dintre cei care locuiesc în sate rurale sau în orașe mici/mijlocii).

Optimismul cu privire la viitorul UE este, de asemenea, strâns legat de imaginea pe care respondenții o au despre UE, 90 % dintre cei care au o imagine pozitivă spunând că sunt optimiști, comparativ cu 13 % dintre cei care au o imagine negativă. În cele din urmă, este mai probabil ca cei care urmează politica UE să fie mai optimiști cu privire la viitorul UE (72 % față de 52 % dintre cei care nu îl urmează).

SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist în ceea ce privește viitorul UE? (% – UE-27)

Total „optimistic”	Total „Pesimist”
UE-27	64	32
Sexul
Bărbat	63	34
Femeie	63	32
Vârstă
15-24	70	26
25-39	65	32
40-54	64	33
55+	59	36
Educație (sfârșitul)
—15	52	41
16-19	59	37
20+	69	28
Încă mai studiază	73	23
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	65	32
Manageri	73	26
Alte gulere albe	69	29
Lucrători manuali	57	39
Persoane de la domiciliu	55	38
Șomeri	55	40
Pensionat	59	36
Studenți	73	23
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	45	51
Din când în când	56	40
Aproape niciodată/niciodată	68	28
Urbanizare subiectivă
Satul rural	61	34
Oraș mic/mijlociu	61	35
Oraș mare	68	29
Imaginea UE
Pozitivă	90	9
Neutră	54	39
Negativă	13	85
Urmăriți politica europeană
Urmează	72	26
Nu urmează	52	41

4.2. Percepția Parlamentului European și rolul său

Această secțiune se concentrează mai mult pe percepțiile și atitudinile europenilor față de Parlamentul European și pe rolul acestuia. Comisia va examina mai întâi imaginea pe care o au cetățenii asupra acestei instituții a UE și, ulterior, va trece la opinia lor cu privire la subiectele pe care ar trebui să le abordeze cu prioritate și dacă ar trebui să joace un rol mai mult sau mai puțin important. În concluzie, Parlamentul European invocă opinii neutre și pozitive, iar europenii consideră că rolul său ar trebui să fie mai important. În plus, într-un context marcat de creșterea costului vieții și de incertitudini legate de viitoarele standarde de viață, majoritatea cetățenilor aleg lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale ca subiect pe care această instituție ar trebui să îl abordeze cu prioritate.

Imaginea Parlamentului European

Este mult mai probabil ca respondenții să aibă o imagine pozitivă decât să aibă o imagine negativă a Parlamentului European. Mai mult de o treime (37 %, + 1 pp din octombrie-noiembrie 2022) au o imagine pozitivă a Parlamentului European, în timp ce mai puțin de una din cinci (19 %, + 2 puncte procentuale) are o imagine negativă. Majoritatea respondenților (43 %, -2 pp) au o viziune neutră asupra acestei instituții.

Aceste cifre au rămas, în linii mari, stabile din octombrie-noiembrie 2022. Observând tendința îndelungată, proporția celor care au o imagine pozitivă a Parlamentului European rămâne la un nivel relativ ridicat – și aproape de nivelul record atins în aprilie-mai 2022 (39 %).

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – UE-27)

În zece țări, respondenții care au o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt majoritari, în timp ce opiniile pozitive depășesc opiniile negative din 23 de țări. Acest lucru este valabil în special în cazul celor din Irlanda (64 %), Portugalia (58 %) și Danemarca (54 %). În schimb, Franța (22 % „pozitivă” față de 30 % „negativă”), Grecia (22 % vs 31 %), Cehia (27 % față de 32 %) și Slovacia (28 % față de 32 %) sunt singurele țări în care opiniile negative prevalează asupra opiniilor pozitive.

Majoritatea au o opinie neutră din partea Parlamentului European în 16 state membre, în timp ce avizele sunt împărțite în Italia (41 % „pozitiv” și 41 % „neutru”).

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (%)

Percepțiile pozitive ale Parlamentului European au progresat în 14 țări din octombrie-noiembrie 2022, în special în Finlanda (41 %, + 10 pp), Lituania (39 %, + 9 pp) și Estonia (35 %, + 8 pp). Ponderea respondenților care au o opinie pozitivă asupra acestei instituții a scăzut în patru țări: Malta (48 %, -14 pp), Grecia (22 %, -5 pp), Cehia (27 %, -3 pp) și Austria (30 %, -3 pp). Această proporție a rămas stabilă sau neschimbată în celelalte nouă țări.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – total „pozitiv”) Rezultatele sunt consecvente pe grupe de vârstă, chiar dacă cei mai tineri respondenți cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani au cel mai puțin probabil să aibă o imagine negativă a Parlamentului European (12 % față de 18-21 % dintre cei cu vârsta de 25 de ani sau peste).

Respondenții cu un nivel de învățământ superior și cei cu un statut socioeconomic superior au mai multe șanse să aibă o imagine pozitivă a Parlamentului European. Cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult au o probabilitate mai mare de a avea o opinie pozitivă decât cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin (43 % față de 27 %). Managerii (47 %, comparativ cu 26 % dintre șomeri) sunt cei mai susceptibili să aibă o opinie pozitivă, la fel ca și cei care rareori sau nu au dificultăți în a-și plăti facturile (41 % față de 23-30 % dintre cei care au dificultăți mai des).

Respondenții care locuiesc în orașe mari au, de asemenea, o probabilitate mai mare de a avea o imagine pozitivă a Parlamentului European (41 %, comparativ cu 34-36 % dintre cei care locuiesc în sate rurale sau în orașe mici/mijlocii).

În cele din urmă, opiniile pozitive ale Parlamentului European sunt mult mai răspândite în rândul celor care au o imagine pozitivă a UE în general (72 % față de 3 % dintre cei care au o imagine negativă), a celor care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene (50 % față de 23 % dintre cei care nu au făcut acest lucru) și care urmează politica UE (50 % față de 21 % dintre cei care nu au urmărit) și cei care au votat la ultimele alegeri europene (45 % față de 24 % dintre cei care nu au votat).

În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – UE-27)

Total „pozitiv”	Total „Negativ”
UE-27	37	19
Sexul
Bărbat	38	22
Femeie	35	17
Vârstă
15-24	37	12
25-39	37	18
40-54	37	21
55+	36	21
Educație (sfârșitul)
—15	27	22
16-19	34	22
20+	43	17
Încă mai studiază	39	11
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	42	20
Manageri	47	17
Alte gulere albe	42	17
Lucrători manuali	30	21
Persoane de la domiciliu	29	23
Șomeri	26	26
Pensionat	36	21
Studenți	39	11
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	23	31
Din când în când	30	23
Aproape niciodată/niciodată	41	17
Urbanizare subiectivă
Satul rural	34	20
Oraș mic/mijlociu	36	20
Oraș mare	41	17
Discuții despre chestiuni politice europene
Frecvent	50	18
Ocazional	42	17
Niciodată	23	23
Imaginea UE
Postitivă	72	3
Neutră	10	11
Negativă	3	79
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	45	17
Nu	24	24
Urmăriți politica europeană
Urmează	50	16
Nu urmează	21	23

Prioritățile Parlamentului European

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale (38 %, + 1 pp din octombrie-noiembrie 2022) ocupă primul loc în clasamentul subiectelor pe care cetățenii ar dori să le abordeze în mod prioritar de către Parlamentul European. Aproximativ trei din zece ar dori ca Parlamentul European să abordeze sănătatea publică (33 %, -1 pp), acțiunile de combatere a schimbărilor climatice și sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (ambele 31 %, nicio schimbare). Cel puțin unul din cinci consideră că democrația și statul de drept (26 %, -1 pp), viitorul Europei (25 %, -2 pp), apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE (23 %, -1 pp) și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (20 %, nicio schimbare) ar trebui abordate cu prioritate.

Nu au existat modificări notabile ale acestor proporții de la ultima dată când această întrebare a fost adresată în octombrie-noiembrie 2022.

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătatea publică Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Democrația și statul de drept Viitorul Europei Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate Drepturile consumatorilor Ajutor umanitar și asistență pentru dezvoltare Migrație și azil Autonomia UE în domeniile industriei și energiei Egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea Politica agricolă Digitalizarea economiei și a societății europene Nu știu Martie 2023 Octombrie/noiembrie 2022 QA7ab Care dintre următoarele subiecte doriți să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (UE27) (%)

În șapte țări, lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este cea mai importantă (sau comună) dintre respondenții prioritari care cred că Parlamentul European ar trebui să abordeze, în timp ce răspunsul cel mai frecvent în șase țări este sănătatea publică. Acțiunea împotriva schimbărilor climatice este, de asemenea, prioritatea menționată cel mai frecvent (sau comună) în șase țări, iar, în alte șase țări, sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă se clasează ca prioritate de vârf (sau comună). Respondenții din Germania și Finlanda sunt cel mai probabil să citeze democrația și statul de drept, în timp ce viitorul Europei este cel mai frecvent răspuns în Cehia. Estonia este singura țară în care apărarea și securitatea UE reprezintă prioritatea cea mai frecvent menționată pe care Parlamentul European ar trebui să o abordeze.

Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătatea publică Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Viitorul Europei Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Democrația și statul de drept QA7ab Care dintre următoarele subiecte doriți să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 ANSWERS) (% – Cel mai menționat răspuns după țară) Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale se situează în primele trei teme pe care Parlamentul European ar trebui să le abordeze în mod prioritar în 22 de țări, cu proporții variind de la cel puțin jumătate în Grecia (56 %), Portugalia (54 %) și Lituania (50 %), la mai puțin de trei din zece în Cehia (24 %), Polonia (27 %) și România (29 %).

Sănătatea publică este una dintre cele trei priorități menționate cel mai frecvent în 16 țări. Respondenții din Cipru (52 %), Grecia (50 %) și Slovenia (48 %) sunt cei mai susceptibili să menționeze acest lucru, în timp ce respondenții din Suedia (16 %), Cehia (18 %) și Germania (19 %) sunt cei mai puțin susceptibili să facă acest lucru.

În zece țări, acțiunile împotriva schimbărilor climatice se numără printre primele trei priorități care trebuie abordate. Acest lucru este valabil în special pentru Suedia (58 %), Țările de Jos (51 %) și Danemarca (48 %). Cele mai mici proporții care menționează acest lucru ca prioritate sunt observate în Bulgaria (10 %), România (11 %) și Estonia (12 %).

Sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă se situează în primele trei priorități în 17 țări. Cele mai mari proporții care menționează acest lucru se găsesc în Grecia (59 %), Cipru și Portugalia (ambele cu 49 %). Comparativ cu 12 % în Țările de Jos, 16 % în Danemarca și 17 % în Suedia, care consideră acest lucru o prioritate pentru Parlamentul European.

Cel puțin patru din zece în Finlanda, Suedia (ambele 46 %) și Germania (40 %) consideră democrația și statul de drept ca fiind o prioritate pentru Parlamentul European, în timp ce acest lucru este valabil pentru 12 % în Lituania, 15 % în Portugalia și 16 % în Luxemburg.

Viitorul Europei este menționat cel mai frecvent în Cehia (39 %), Germania și Luxemburg (ambele cu 35 %). Acest lucru se compară cu mai puțin de o cincime care menționează acest lucru ca o prioritate în Cipru (12 %), Grecia (17 %), Franța și Portugalia (ambele 18 %).

Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE, sunt considerate un subiect pe care Parlamentul European ar trebui să îl abordeze în mod prioritar cu cel puțin patru din zece în Estonia, Lituania (ambele 43 %) și Finlanda (40 %). Respondenții din Spania (8 %), Slovenia (12 %) și Franța (13 %) au cel mai puțin probabil să menționeze acest subiect.

Cele mai mari procente de respondenți care consideră că lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate ar trebui abordată în mod prioritar de Parlamentul European pot fi găsite în Suedia (39 %), urmată de Danemarca și Țările de Jos (ambele cu 28 %). Acest lucru este cel mai puțin probabil să fie menționat în Lituania (12 %), Luxemburg și Polonia (ambele 14 %).

În ceea ce privește celelalte subiecte, drepturile consumatorilor sunt menționate cu 27 % în Bulgaria și Malta, în timp ce proporțiile ridicate din Cehia (37 %), Estonia (28 %) și Portugalia (27 %) consideră autonomia UE în domeniile industriei și energiei drept o prioritate pentru Parlamentul European. Migrația și azilul sunt selectate cu cel puțin un sfert în Cipru (33 %), Țările de Jos (28 %), Irlanda (26 %) și Austria (25 %) și o treime citează egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea în Suedia (33 %). Proporția relativ ridicată consideră că politica agricolă este o prioritate în Slovacia (33 %) și Letonia (27 %). Toate celelalte subiecte sunt menționate de mai puțin de un sfert dintre respondenții din fiecare țară.

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătatea publică Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Democrația și statul de drept Viitorul Europei Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate Drepturile consumatorilor Ajutor umanitar și asistență pentru dezvoltare Migrație și azil Autonomia UE în domeniile industriei și energiei Egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea Politica agricolă Digitalizarea economiei și a societății europene Altele (SPONTANEOUS) Nu știu Niciuna (SPONTANEOUS) QA7ab Care dintre următoarele subiecte doriți să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (%)

În 11 țări, respondenții sunt mai predispuși decât în octombrie-noiembrie 2022 să spună că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este un subiect pe care ar dori să îl abordeze în mod prioritar de către Parlamentul European. Acest lucru este valabil în special pentru Malta (37 %, + 12 pp), Cipru (48 %, + 7 pp) și Slovenia (42 %, + 7 pp). Această proporție a scăzut doar în trei țări: Portugalia (54 %, -5 pp), Cehia (24 %, -4 pp) și Slovacia (36 %, -3 pp). Cifrele sunt stabile sau neschimbate în celelalte 13 țări.

În comparație cu octombrie-noiembrie 2022, este mai probabil ca sănătatea publică să fie selectată ca subiect prioritar în șapte țări, în special în Letonia (43 %, + 7 pp) și Luxemburg (32 %, + 7 pp). În schimb, această pondere a respondenților a scăzut în cinci țări, în special în Țările de Jos (20 %, -5 puncte procentuale) și în Croația (26 %, -5 puncte procentuale).

Concentrându-se asupra rezultatelor în rândul celor mai tineri respondenți, se poate observa că clasificarea priorităților pe care tinerii europeni și-ar dori să le vadă abordate de Parlamentul European este ușor diferită de cea observată în rândul populației generale. În timp ce lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (40 %, comparativ cu o medie de 38 %) se situează încă pe primul loc, la aceasta se adaugă acțiunea împotriva schimbărilor climatice, care este mult mai probabil să fie menționată de persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani decât de populația generală (40 % față de 31 %). Trei din zece dintre cei mai tineri consideră sănătatea publică (30 %, comparativ cu o medie de 33 %) și sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (30 % față de 31 %) ca priorități, urmate de viitorul Europei (28 % față de 25 %). Cei mai tineri respondenți au o probabilitate mai mică decât media de a menționa democrația și statul de drept (22 % față de 26 %), dar este mult mai probabil să considere egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea (22 % față de 14 %) ca o prioritate pe care Parlamentul European ar trebui să o abordeze.

UE-27 15-24 de ani Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătatea publică Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Democrația și statul de drept Viitorul Europei Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate Drepturile consumatorilor Ajutor umanitar și asistență pentru dezvoltare Migrație și azil Autonomia UE în domeniile industriei și energiei Egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea Politica agricolă Digitalizarea economiei și a societății europene Nu știu QA7ab Care dintre următoarele subiecte doriți să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (% – UE27)

Persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani au, de asemenea, mai multe șanse decât populația generală să considere ajutorul umanitar și asistența pentru dezvoltare (20 % față de 16 %) și digitalizarea economiei și societății europene (12 % față de 8 %) ca fiind o prioritate pentru Parlamentul European. Cu toate acestea, acestea sunt mai puțin înclinate să menționeze apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE (18 % față de 23 %), lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (16 % vs 20 %), drepturile consumatorilor (13 % față de 16 %) și politica agricolă (8 % față de 13 %).

Analiza sociodemografică se concentrează asupra primelor opt priorități pe care respondenții ar dori să le vadă abordate de Parlamentul European. Aceasta arată că femeile sunt mai predispuse decât bărbații să ia în considerare lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (40 % față de 36 %) și sănătatea publică (36 % față de 30 %), în timp ce inversul este valabil pentru viitorul Europei (27 % dintre bărbați față de 23 % dintre femei) și pentru apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE (25 % față de 21 %).

Respondenții în vârstă sunt mai predispuși să spună că sănătatea publică (36 % dintre cei cu vârsta de peste 55 de ani față de 30 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 39 de ani), democrația și statul de drept (28 % dintre cei cu vârsta peste 55 de ani față de 22 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani), apărarea și securitatea UE (25 % vs 18 %) și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (23 % față de 16 %) sunt priorități pe care Parlamentul European ar trebui să le abordeze.

Se pot observa diferențe și în ceea ce privește nivelul de educație. Respondenții care au petrecut mai mult timp în învățământul cu normă întreagă sunt mai predispuși să menționeze acțiunile împotriva schimbărilor climatice (38 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 20 de ani sau mai mult, față de 22 % dintre cei care au terminat studiile cu vârsta de 15 ani sau mai puțin), democrația și statul de drept (30 % față de 23 %) și viitorul Europei (26 % dintre cei care au terminat educația cu vârsta de 16 ani sau mai mult, față de 19 % dintre cei care au terminat studiile cu vârsta de 15 ani sau mai puțin). În schimb, respondenții care au părăsit învățământul cu normă întreagă în vârstă de 15 ani sau mai puțin sunt mai înclinați să ia în considerare lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (42 % față de 35 % dintre cei care au terminat educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult), sănătatea publică (44 % față de 30 %) și sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (34 % față de 28 %) ca subiecte pe care Parlamentul European ar trebui să le abordeze în mod prioritar.

Șomerii sunt cei mai susceptibili să menționeze lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale (48 %) și sănătatea publică (39 %). Managerii sunt cei mai înclinați să aleagă acțiuni împotriva schimbărilor climatice (41 %), a democrației și a statului de drept (32 %) și, împreună cu lucrătorii independenți, apărarea și securitatea UE (ambele cu 26 %), dar sunt cel mai puțin probabil să citeze sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (27 %).

Cu cât respondenții întâmpină mai des dificultăți în a-și plăti facturile, cu atât este mai probabil ca Parlamentul European să abordeze lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (46 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori față de 36 % dintre cei care rareori sau niciodată au dificultăți) și sănătatea publică (40 % față de 31 %). Invers este valabil pentru acțiunile împotriva schimbărilor climatice (34 % dintre cei care rareori sau nu au dificultăți față de 21 % dintre cei care au dificultăți de cele mai multe ori) și apărarea și securitatea UE (25 % față de 18 %). Respondenții care rareori sau niciodată nu au dificultăți în a-și plăti facturile sunt, de asemenea, cei mai susceptibili să menționeze democrația și statul de drept (29 % față de 21-22 % dintre cei care întâmpină dificultăți mai des) și viitorul Europei (27 % față de 22-23 %), dar cel mai puțin probabil să considere drept o prioritate sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (29 % față de 34 %).

Respondenții care au votat la ultimele alegeri europene sunt mai predispuși să gândească acțiuni împotriva schimbărilor climatice (33 % față de 27 % dintre cei care nu au votat), democrația și statul de drept (30 % vs 21 %), viitorul Europei (27 % vs 23 %) și apărarea și securitatea UE (25 % vs 19 %) ar trebui abordate în mod prioritar de Parlamentul European. Este mai probabil ca aceste subiecte să fie menționate și de cei care au o imagine pozitivă a Parlamentului European, spre deosebire de cei care au o imagine negativă. În schimb, cei care au o imagine negativă sunt mai predispuși să citeze lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (40 % față de 35 % dintre cei care au o imagine pozitivă), sănătatea publică (35 % față de 30 %) și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (23 % față de 18 %).

QA7ab Care dintre următoarele subiecte doriți să fie abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (MAXIMUM 4 RĂSPUNSURI) (% – UE27)

Sănătatea publică	Acțiuni împotriva schimbărilor climatice	Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale	Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă	Viitorul Europei	Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate	Democrația și statul de drept	Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE
UE-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Sexul
Bărbat	30	30	36	32	27	20	28	25
Femeie	36	31	40	29	23	21	25	21
Vârstă
15-24	30	40	40	30	28	16	22	18
25-39	30	32	36	32	25	18	25	20
40-54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Educație (sfârșitul)
—15	44	22	42	34	19	22	23	21
16-19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Încă mai studiază	28	43	39	28	27	15	24	15
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	28	30	33	32	30	18	28	26
Manageri	27	41	33	27	28	17	32	26
Alte gulere albe	31	33	36	34	25	20	28	23
Lucrători manuali	36	26	40	32	25	22	24	21
Persoane de la domiciliu	37	20	37	36	21	19	21	16
Șomeri	39	27	48	35	23	15	23	17
Pensionat	37	28	39	28	24	25	28	26
Studenți	28	43	39	28	27	15	24	15
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	40	21	46	34	22	18	21	18
Din când în când	36	27	40	34	23	20	22	20
Aproape niciodată/niciodată	31	34	36	29	27	21	29	25
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	33	33	37	30	27	21	30	25
Nu	34	27	40	32	23	20	21	19
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	30	36	35	31	29	18	31	26
Neutră	35	30	40	31	25	22	24	21
Negativă	35	23	40	31	20	23	23	21

Ar trebui Parlamentul European să joace un rol mai important?

O majoritate absolută (54 %, -1 pp din octombrie-noiembrie 2022) ar dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important, în timp ce aproximativ trei din zece (29 %, + 1 pp) ar prefera ca această instituție să joace un rol mai puțin important.

Această constatare se potrivește cu rezultatele Eurobarometrului standard, care arată că Parlamentul European a fost în mod constant lider pe lista instituțiilor cele mai de încredere ale europenilor din 2006. De exemplu, ultimul sondaj Eurobarometru standard arată că Parlamentul European are încredere în aproape jumătate (49 %) dintre respondenți28 Comisia Europeană, Eurobarometru standard 98 – Iarna 2022-2023 (EB 98.2), disponibil la adresa: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

În urma declinului observat între noiembrie-decembrie 2020 și octombrie-noiembrie 2022, ponderea respondenților care ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai important s-a stabilizat în sondajul actual. Deși această proporție este în prezent departe de nivelul maxim atins la sfârșitul anului 2020 (63 %), aceasta rămâne la un nivel care este încă mai ridicat decât cel observat în majoritatea sondajelor înainte de octombrie 2019.

Mai importantă Mai puțin importante Nici o schimbare/Cum este acum (SPONTANEOUS) Nu știu Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – UE-27)

Dorința de a avea un rol mai important al Parlamentului European este împărtășită de majoritatea respondenților din 21 de țări, în special în Cipru (88 %), Spania (70 %) și Luxemburg (69 %). În cinci țări, majoritatea ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai puțin important: Cehia (55 % „mai puțin importantă” față de 31 % „mai importantă”), Slovacia (54 % față de 28 %), Austria (43 % față de 34 %) și Estonia (42 % față de 34 %). Opiniile sunt împărțite în Bulgaria (39 % față de 39 %).

Mai importantă Mai puțin importante Nici o schimbare/Cum este acum (SPONTANEOUS) Nu știu Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (%)

Comparativ cu octombrie-noiembrie 2022, ponderea respondenților care ar dori să vadă că Parlamentul European joacă un rol mai important a scăzut în nouă țări. Grecia (66 %, -9 pp) se remarcă printr-o scădere relativ mare, urmată de Austria, Estonia (ambele 34 %, -5 pp) și Spania (70 %, -5 pp). Suedia (43 %, + 4 pp) este singura țară în care această proporție a crescut, în timp ce a rămas stabilă sau neschimbată în celelalte 17 țări.

Octombrie/noiembrie 2022 Martie 2023 Evoluție octombrie/noiembrie 2022 Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – mai important)

După cum s-a observat mai devreme în raport, persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt cele mai puțin susceptibile de a avea o imagine negativă a Parlamentului European. Prin urmare, nu este surprinzător să se constate că tinerii europeni au mai multe șanse decât media să dorească ca Parlamentul European să joace un rol mai important (58 % față de 54 %) și, prin urmare, este mai puțin probabil să creadă că ar trebui să joace un rol mai puțin proeminent (22 % față de 29 %).

Mai importantă Mai puțin importante Nici o schimbare/Cum este acum (SPONTANEOUS) Nu știu UE-27 15-24 de ani Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – UE-27) O analiză mai atentă a rezultatelor în funcție de caracteristicile sociodemografice ale respondenților arată că respondenții în vârstă sunt cel mai puțin susceptibili să dorească ca Parlamentul European să joace un rol mai important (50 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste, față de 54-58 % dintre respondenții mai tineri). Diferențele pot fi observate, de asemenea, în ceea ce privește nivelul de educație al respondenților, cei care termină învățământul cu normă întreagă în vârstă de 20 de ani sau mai mult fiind mai susceptibili de a dori ca Parlamentul European să joace un rol mai important decât cei care au părăsit vârsta de 15 ani sau mai puțin (59 % față de 46 %).

Managerii (62 %) sunt cei mai susceptibili să creadă că Parlamentul European ar trebui să joace un rol mai important, în special în comparație cu persoanele casnice (48 %) sau cu lucrătorii manuali (49 %). Respondenții care întâmpină dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori sunt cei mai puțin susceptibili de a-și exprima dorința de a avea un rol mai important pentru Parlamentul European (47 % față de 53-55 % dintre cei care au dificultăți mai puțin frecvente).

Respondenții care locuiesc în orașe mari sunt mai înclinați decât cei care locuiesc în sate rurale să dorească ca Parlamentul European să aibă un rol mai proeminent (57 % față de 50 %).

Există, de asemenea, o legătură între dorința de a vedea că Parlamentul European joacă un rol mai important și imaginea respondenților despre Parlamentul European, cei care au o imagine pozitivă fiind mult mai susceptibili de a dori ca Parlamentul European să aibă un rol mai proeminent (77 % față de 27 % dintre cei care au o imagine negativă).

În cele din urmă, cei care au votat la ultimele alegeri europene sunt mai predispuși să dorească ca Parlamentul European să joace un rol mai important (60 % față de 43 % care nu au votat), la fel ca și cei care urmăresc politica UE (64 % față de 40 % dintre cei care nu îl urmează).

Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important?

Mai importantă	Mai puțin importante	Nu știu
UE-27	54	29	7
Sexul
Bărbat	54	31	6
Femeie	53	27	9
Vârstă
15-24	58	22	10
25-39	57	27	6
40-54	54	31	6
55+	50	31	8
Educație (sfârșitul)
—15	46	29	14
16-19	50	33	7
20+	59	27	4
Încă mai studiază	62	18	11
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară activități independente	55	30	5
Manageri	62	26	3
Alte gulere albe	57	30	4
Lucrători manuali	49	33	8
Persoane de la domiciliu	48	30	10
Șomeri	52	30	10
Pensionat	49	30	9
Studenți	62	18	11
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	47	33	11
Din când în când	53	33	6
Aproape niciodată/niciodată	55	27	7
Urbanizare subiectivă
Satul rural	77	10	3
Oraș mic/mijlociu	46	30	11
Oraș mare	27	65	5
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	60	25	5
Nu	43	37	11
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	77	10	3
Neutră	46	30	11
Negativă	27	65	5

CONCLUZIE

La un an după invazia Ucrainei de către Rusia și pe fondul unei redresări economice post-pandemie, afectată de creșterea inflației și a costurilor de trai, sondajul Eurobarometru din primăvara anului 2023 evidențiază faptul că europenii au văzut deja sau prevăd în anul următor o deteriorare a nivelului lor de viață. Poate parțial ca o consecință, ei nu sunt mulțumiți de măsurile luate la nivel național și european pentru a face față crizei costului vieții și, în general, consideră că lucrurile merg într-o direcție greșită atât în țara lor, cât și în UE. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că acestea consideră combaterea sărăciei și a excluziunii sociale ca fiind prioritatea principală pe care Parlamentul European ar trebui să o abordeze.

Cu toate acestea, rezultatele acestui sondaj nu prezintă în niciun caz o imagine negativă. În ciuda dificultăților, europenii continuă să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina cu o marjă mare. Ei simt că lucrurile merg în direcția cea bună în viața lor personală și sunt acum mai puțin pesimiști decât în toamna anului 2022 cu privire la situația economiei lor naționale.

Cetățenii continuă să fie atașați de valorile democratice, să fie în general mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE și în țara lor și să fie mulțumiți de aspecte mai specifice ale democrației UE, cum ar fi alegerile libere și corecte și libertatea de exprimare. În conformitate cu aceste constatări, atunci când se analizează acțiunea UE (și, în special, a Parlamentului European) din ultimii ani, nivelurile de satisfacție sunt, în general, ridicate, în special în ceea ce privește sprijinirea Ucrainei și a drepturilor democratice și respectarea statului de drept.

Adoptarea de către europeni a valorilor democratice se reflectă cel mai bine în atitudinea lor față de alegeri în general și față de alegerile europene, în special. Majoritățile acordă o mare importanță personală votului în alegerile naționale și, deși într-o mai mică măsură, alegerilor europene. În plus, cetățenii tind să fie interesați de următoarele alegeri europene și să spună că ar participa probabil dacă ar avea loc săptămâna viitoare. În plus, atunci când li se solicită să indice data la care vor avea loc aceste alegeri, aproape trei din zece dau răspunsul corect din mai sau iunie 2024. Este demn de remarcat faptul că atât nivelul de interes, cât și nivelul de conștientizare cu privire la data alegerilor sunt acum mai mari decât erau într-un moment similar înainte de alegerile europene din 2019.

Avizele UE și ale Parlamentului European rămân, în general, pozitive, iar deteriorarea atitudinilor observate între primăvara și toamna anului 2022 pare să fi încetat. Nivelul de optimism cu privire la viitorul UE este în creștere, iar majoritatea au o imagine pozitivă a UE. În mod similar, europenii continuă să creadă că aderarea țării lor la UE este un lucru bun și că este important. În plus, deși opiniile sunt împărțite în ceea ce privește importanța vocii lor în UE, majoritatea discută chestiuni politice europene cu prietenii sau rudele și urmăresc ceea ce se întâmplă în politica europeană.

În conformitate cu aceste constatări, majoritatea au citit recent, au văzut sau au auzit ceva despre Parlamentul European, iar impresia care le-a rămas din aceste informații este, în general, pozitivă. În consecință, Parlamentul European continuă să proiecteze o imagine pozitivă și majoritatea europenilor împărtășesc dorința ca această instituție să joace un rol mai important.

SPECIFICAȚII TEHNICE

În perioada 2-26 martie 2023, Kantar Public, în numele Kantar Belgium, a efectuat valul 99.1 al sondajului Eurobarometru, la cererea Parlamentului European, Direcția Generală Comunicare, Unitatea de monitorizare a opiniei publice.

Valul 99.1 acoperă populația naționalităților respective ale statelor membre ale Uniunii Europene, rezidente în fiecare dintre cele 27 de state membre și în vârstă de 15 ani și peste.

Modelul de bază al eșantionului aplicat în toate țările este unul stratificat în mai multe etape, aleatoriu (probabilitate). În fiecare țară, cadrul eșantionului este mai întâi stratificat pe regiuni NUTS și în cadrul fiecărei regiuni printr-o măsură a urbanității (DEGURBA). Numărul de puncte de eșantionare selectate în fiecare strat reflectă populația stratului 15+. În cea de-a doua etapă, punctele de prelevare au fost extrase cu o probabilitate proporțională cu dimensiunea populației 0+ din cadrul fiecărui strat.

Astfel, eșantioanele reprezintă întregul teritoriu al țărilor analizate în conformitate cu EUROSTAT NUTS II (sau echivalent) și în funcție de distribuția populației rezidente a naționalităților respective în ceea ce privește zonele metropolitane, urbane și rurale.29 Clasificarea urbană rurală bazată pe DEGURBA (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

În fiecare dintre punctele de prelevare selectate, s-a trasat o coordonate de pornire în mod aleatoriu și s-a utilizat un instrument de geocodare inversă pentru a identifica adresa cea mai apropiată de coordonate. Această adresă a fost adresa de pornire pentru plimbarea aleatorie. Adresele suplimentare (fiecare a noua adresă) au fost selectate prin proceduri standard de „rută aleatorie”, de la adresa inițială. În fiecare gospodărie, pârâtul a fost tras la întâmplare. Abordarea selecției aleatorii a fost condiționată de dimensiunea gospodăriei. De exemplu, pentru gospodăriile cu doi peste 15 membri, scriptul a fost utilizat pentru a selecta fie informatorul (persoana care răspunde la chestionarul examinatorului), fie celălalt membru eligibil din gospodărie. Pentru gospodăriile cu trei peste 15 membri, scenariul a fost utilizat pentru a selecta fie informatorul (1/3 din timp), fie ceilalți doi membri eligibili din gospodărie (2/3 din timp). În cazul în care ceilalți doi membri au fost selectați, intervievatorului i s-a spus să-i ceară fie pe cei mai tineri, fie pe cei mai în vârstă. Script-ul ar atribui aleatoriu selecția la cel mai tânăr sau cel mai vechi, cu o probabilitate egală. Acest proces continuă pentru patru peste 15 membri ai gospodăriei – cerând aleatoriu pentru cei mai tineri, al doilea cel mai tânăr și mai în vârstă. Pentru gospodăriile cu cinci peste 15 membri, revenim la regula ultimei zile de naștere.

În cazul în care nu s-a făcut niciun contact cu nimeni din gospodărie sau dacă respondentul selectat nu a fost disponibil (ocupat), intervievatorul a revizuit aceeași gospodărie de până la trei ori în plus (patru încercări de contact în total). Intervievatorii nu au indicat în prealabil că sondajul se desfășoară în numele Comisiei Europene; aceștia pot furniza aceste informații odată ce sondajul este finalizat, la cerere.

Etapa de recrutare a fost ușor diferită în Țările de Jos, Finlanda și Suedia. În ultimele două țări, un eșantion de adrese din cadrul fiecărui punct de eșantionare a fost selectat din registrul adresei sau al populației (în Finlanda, selecția nu se face în toate punctele de eșantionare, ci în unele cazuri în care se preconizează că ratele de răspuns se vor îmbunătăți). Alegerea adreselor s-a făcut în mod aleatoriu. Gospodăriile au fost apoi contactate telefonic și recrutate pentru a participa la sondaj. În Țările de Jos, se utilizează un eșantion RDD cu două cadre (număr mobil și fix), deoarece nu există un registru cuprinzător al populației cu numere de telefon disponibile. Selectarea numerelor pe ambele cadre se face în mod aleatoriu, fiecare număr obținând o probabilitate egală de selecție. Spre deosebire de Suedia și Finlanda, eșantionul este negrupat.

Belgia Bulgaria Cehia Danemarca Germania Estonia Irlanda Grecia Spania Franța Croația Italia Rep. din Cipru Letonia Lituania Luxemburg Ungaria Malta Țările de Jos Austria Polonia Portugalia România Slovenia Slovaka Finlanda Suedia TOTAL UE-27 ȚĂRI INSTITUTELE NR. Interviuri DATE DE LUCRU PE TEREN Populația 15+ Proporția UE-27 * Trebuie remarcat faptul că procentul total indicat în acest tabel poate depăși 100 % din cauza rotunjirii.

Belgia Bulgaria Cehia Danemarca Germania Estonia Irlanda Grecia Spania Franța Croația Italia Rep. din Cipru Letonia Lituania Luxemburg Ungaria Malta Țările de Jos Austria Polonia Portugalia România Slovenia Slovacia Finlanda Suedia ȚĂRI Numărul interviurilor CAPI Numărul interviurilor CAVI Numărul total de interviuri Total UE-27 CAPI: Interviu personal asistat de calculator CAVI: Interviu video asistat de calculator

Modul de intervievare în funcție de țară

Interviurile au fost realizate prin interviuri față în față, fie fizic în casele oamenilor, fie prin interacțiune video la distanță în limba națională adecvată. Interviurile cu interacțiuni video la distanță („online față-în-față” sau CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, au fost efectuate numai în Cehia, Danemarca, Malta și Finlanda.)

Belgia Bulgaria Cehia Danemarca Germania Estonia Irlanda Grecia Spania Franța Croația Italia Rep. din Cipru Letonia Lituania Luxemburg Ungaria Malta Țările de Jos Austria Polonia Portugalia România Slovenia Slovacia Finlanda Suedia ȚĂRI Ratele de răspuns

Ratele de răspuns

Pentru fiecare țară se efectuează o comparație între eșantionul care a răspuns și univers (adică populația totală din țară). Greutățile sunt folosite pentru a potrivi eșantionul de răspuns la univers pe sexe în funcție de vârstă, regiune și gradul de urbanizare. Pentru estimările europene (adică media UE), se efectuează o ajustare a ponderilor fiecărei țări, ponderându-le în sus sau în jos pentru a reflecta populația lor de peste 15 ani ca proporție din populația UE de peste 15 ani.

Ratele de răspuns se calculează prin împărțirea numărului total de interviuri complete la numărul tuturor adreselor vizitate, cu excepția celor care nu sunt eligibile, dar inclusiv a celor pentru care eligibilitatea este necunoscută. Pentru valul 99.1 al sondajului EUROBAROMETER, ratele de răspuns pentru țările UE-27, calculate de Kantar Public, sunt:

Marje de eroare

Cititorilor li se reamintește că rezultatele sondajului sunt estimări, a căror acuratețe, totul fiind egal, se bazează pe dimensiunea eșantionului și pe procentul observat. Cu mostre de aproximativ 1.000 de interviuri, procentele reale variază în următoarele limite de încredere:

Marjele statistice datorate procesului de eșantionare
(la nivelul de încredere de 95 %)
diferite dimensiuni ale eșantionului sunt în rânduri	diferite rezultate observate sunt în coloane
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Sondajul Eurobarometru al Parlamentului European din primăvara anului 2023 prezintă atașamentul continuu al cetățenilor față de valorile democratice și satisfacția generală a acestora față de democrația UE, pe fondul dificultăților personale și economice persistente. În plus, se concentrează asupra conștientizării și atitudinilor europenilor față de acțiunile Uniunii Europene și ale Parlamentului European și evaluează importanța pe care europenii o acordă votului în cadrul alegerilor europene și naționale.

Acest sondaj a fost efectuat de KANTAR PUBLIC între 2 și 26 martie 2023 în toate cele 27 de state membre ale UE. Acesta a fost realizat față în față, cu interviuri video (CAVI) utilizate suplimentar în Cehia, Danemarca, Finlanda și Malta. În total, au fost efectuate 26.376 de interviuri. Rezultatele UE au fost ponderate în funcție de dimensiunea populației din fiecare țară.

Pentru mai multe informații despre sondajul complet, scanați codul QR:

PUBLICAREA UNITĂȚII DE MONITORIZARE A OPINIEI PUBLICE

DIRECȚIA GENERALĂ COMUNICARE

PARLAMENTUL EUROPEAN

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

NUMĂR CATALOG: QA-CE-23-001-EN-N

ISBN: 978-92-848-0498-6

DOI: 10.2861/93879

© Uniunea Europeană, 2023

Comentarii în libertate

(Pierre Dieumegard)

Documentul Eurobarometru original a fost disponibil numai în limba engleză, cu excepția comunicatului de presă al Parlamentului European, care a fost disponibil în diferite limbi oficiale.

Declarațiile de auto-felicitare din comunicatul de presă nu înlocuiesc informațiile exacte

Acest comunicat de presă, care conține în principal afirmații de auto-satisfacție, a fost diseminat pe scară largă. La o săptămână după publicarea raportului, o căutare pe Google pe această temă a adus în jur de zece articole în presa în limba franceză. Aceste articole reproduceau propozițiile comunicatului, unele includeau informații textuale din raport, dar niciunul nu conținea grafice care să arate diversitatea opiniilor naționale. Acest lucru este de așteptat, deoarece graficele în limba engleză au fost dificil de tradus în alte limbi.

Prin urmare, cititorii marilor ziare sau site-uri specializate în Europa nu au putut citi rezultatele acestui sondaj Eurobarometru.

Ar fi o idee bună să nu cităm doar rezultatele pozitive

Declarația începe cu diverse afirmații, care nu sunt false, dar care fac parte doar din rezultatul anchetei.

Potrivit acestuia, „Tinerii sunt cei mai susceptibili să sprijine un rol mai important pentru Parlamentul European”; acest lucru este adevărat (QA5), dar ar fi bine să adăugăm că tinerii sunt mai puțin interesați decât media de alegerile europene (QA15) și că este mai puțin probabil decât media să voteze la următoarele alegeri (QA22).

Textul în limba engleză este adesea neclar și nu a fost corectat corect înainte de publicare.

La început, o pagină dublă prezintă 10 puncte cheie ale sondajului. Titlul general este „10 TAKE AWAYS”,care nu este foarte ușor de înțeles și de tradus. Fiecare dintre puncte are un titlu care nu este întotdeauna simplu.

Începutul rezumatului se referă la florile de primăvară și cireșe din Japonia, iar cuvântul „permacrise” din cea mai recentă ediție a dicționarului englez Collins: are puține legături cu subiectul principal.

Există mai multe erori în detaliu:

— duplicatd paragrafe: ultimul paragraf de la pagina 98 din original (întrebarea QA2) și ultimul paragraf de la pagina 108 din original (întrebarea QA13)

— erori în subtitrare grafică: în pagina originală 25 („% – Egalitatea între femei și bărbați”) este prea mult în titlul celui de-al doilea grafic)

pagina 124 („ atreia chintilă”).

— pagina 28, un grafic dedicat stării emoționale a persoanelor intervievate (QA10ab) este intitulat "Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (UE27) (%)”, în timp ce ar fi trebuit să fie „Când te gândești la viața pe care o duci, cum ai descrie cel mai bine starea ta emoțională actuală?”. Titlul în cauză este cel al întrebării QA7ab.

În mod similar, la pagina 145 din original, graficul privind cunoașterea datelor de votare (QA14) este intitulat QA15 "Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai sau iunie 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți în aceste alegeri? (% – UE27)„, când ar trebui să aibă”În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri europene aici în (Țara noastră)?”.

— o referință incorectă a paginii, pagina 19 din original: „Pentru mai multe informații, vă rugăm să consultați tabelul indicat la pagina XX pentru marja de eroare în funcție de numărul de interviuri.” Simbolul XX ar fi trebuit înlocuit cu indicația „218”, pagina cu tabelul marjelor de încredere statistice.

Nu este foarte grav, dar arată că acest raport nu a fost corectat în mod corespunzător înainte de publicare.

Diferențele de opinie între țări sunt mult mai mari decât între grupurile sociale

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 UE-27 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR EA CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UE-27 Bărbat Femeie 15-24 25-39 40-54 55+ —15 16-19 20+ Încă mai studiază Persoane care desfășoară activități independente Manageri Alte gulere albe Lucrători manuali Persoane de la domiciliu Șomeri Pensionat Studenți Întrebarea 5 Ați dori personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (Total mai important) QA11.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de aspectele slabe ale democrației în Uniunea Europeană? Alegeri libere și corecte (total satisfăcute) —

Grupurile sociale (vârsta, sexul, nivelul de educație, ocupațiile) sunt roșii, țările sunt albastre. Putem vedea că ciprioții sunt de trei ori mai mulți (90 %) decât slovacii (30 %) care doresc ca Parlamentul European să joace un rol mai important. Pentru grupurile sociale, manageriiși elevii sunt cu doar 30 % mai predispuși decât cei care au părăsit școala înainte de vârsta de 15 ani să aibă aceeași dorință.

Acesta este doar un exemplu, care poate fi găsit pentru multe întrebări, în acest sondaj Eurobarometru sau în altul.

Concluzie; categoriile de politici naționale obișnuite nu sunt relevante la nivelul UE.

Femeile și bărbații au aceleași păreri, bogații și săracii diferă puțin, și există puține diferențe între cei tineri și cei bătrâni. La nivel european, națiunea este cea care contează: Polonezii au o opinie diferită de cea portugheză sau daneză.

O cauză majoră a acestor diferențe de opinie, deși nu singura, este diferența de limbă. Într-o țară, oamenii vorbesc cu vecinii și rudele lor, se uită la același televizor și citesc aceleași ziare, indiferent dacă sunt bogați sau săraci, tineri sau bătrâni. Se poate ajunge la un consens diferit de cel al unei țări vecine.

Titlul acestui raport Eurobarometru este „Democrația în acțiune”. Acesta este un titlu ambițios: pentru ca democrația să fie posibilă în Europa, ar trebui să fie posibilă o dezbatere democratică. Europenii trebuie să aibă posibilitatea de a împărtăși aceleași informații, de a le comenta, de a le critica, de a le disemina, de a le interpreta împreună.

Pentru ca o democrație adevărată să fie posibilă în Europa, avem nevoie de un limbaj comun. Cel mai bun limbaj comun, cel mai ușor de învățat, cel mai precis, cel mai corect, este limba internațională esperanto.