2023 TAVASZ | EB 99.1

DG COMM | PUBLIC VÉLEMÉNY MONITORING UNIT

EURÓPAI PARLAMENT

EUROBAROMÉTER FELMÉRÉS

A DEMOKRÁCIA A CSELEKVÉSBEN

EGY ÉVVEL AZ EURÓPAI VÁLASZTÁSOK ELŐTT

Európai Parlament

Pierre Dieumegard által készítettdokumentumEurópa-Demokrácia-Espe ranto számára Ennek az „ideiglenes” dokumentumnak az a célja, hogy az Európai Unióban több ember ismerje meg az Európai Unió által előállított (és az adójukból finanszírozott) dokumentumokat. Fordítások, az emberek ki vannak zárva a vitából. Ez adokumentum„Eurobarométer” csak angol nyelven pdf-fájlban. Ebből a kezdeti fájlból készítettünk egy odt-fájlt, amelyet a Libre Office szoftver készített a gépi fordításhoz más nyelvekre. Az eredmények már minden hivatalos nyelven elérhetők. Kívánatos, hogy az uniós közigazgatás átvegye a fontos dokumentumok fordítását. A „fontos dokumentumok” nemcsak törvények és rendeletek, hanem a tájékozott döntéshozatalhoz szükséges fontos információk is. A közös jövőnk közös megvitatása és a megbízható fordítások lehetővé tétele érdekében az eszperantó nemzetközi nyelv nagyon hasznos lenne egyszerűsége, szabályszerűsége és pontossága miatt. Vegye fel velünk a kapcsolatot: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

IMPRESSZUM

A jelentést a Kantar Public készítette az Európai Parlament számára.

FELELŐS

Philipp SCHULMEISTER, osztályvezető

KÖZREMŰKÖDŐ SZERZŐK

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, projektvezető

Monika ALPOEGGER

Yasser el KOURA

Antoine MOUNIER

OLAF ZÜHLKE

TERMELÉS

Katarzyna Oniszk

GRAFIKAI TERVEZÉS

Ana-Maria ZAMBORI

A kézirat lezárva: 2023. május

Brüsszel, © Európai Unió, 2023

A KIADÓRÓL

Ezt a dokumentumot az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatóságának (DG COMM) Közvélemény-ellenőrzési Osztálya tette közzé.

Ha kapcsolatba kíván lépni a közvélemény-megfigyelési csoporttal, kérjük, írjon a következő címre: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

NYELVI VÁLTOZAT

Eredeti példány: EN

NYILATKOZAT

Ez a dokumentum az Európai Parlament képviselői és személyzete számára készült, és elsősorban annak címzettje, hogy segítse őket parlamenti munkájukban. A dokumentum tartalma a szerző(k) kizárólagos felelőssége, és az itt kifejtett vélemények nem képviselhetik a Parlament hivatalos álláspontját.

TARTALOMJEGYZÉK

10 KULCS ELVITEL	6

VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ	8

ÖSSZEFÜGGÉS	12

MÓDSZERTAN	17

1. ÉLET AZ EU-BAN: DEMOKRÁCIA ÉS ÉLETSZÍNVONAL	18

1.1. Orosz agresszió Ukrajna ellen	40

1.2. Az infláció és az emelkedő megélhetési költségek	45

1.3. A polgárok élete több válság idején	51

1.4. A demokrácia helyzete az EU-ban	76

2. AZ EURÓPAI PARLAMENT JOGALKOTÁSI CIKLUSÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA: NÉGY ÉV ALATT	100

3. EGY ÉVVEL A 2024-ES EURÓPAI VÁLASZTÁSOK ELŐTT: POLGÁROK A SZAVAZÁS ELŐTT	129

3.1. Európai választások	129

3.2. Középpontban az ifjúság	161

3.3. Szavazási magatartás	166

4. APOLGÁROK MEGÍTÉLÉSE AZ EU-RÓL ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTRŐL	185

4.1. Az EU megítélése	185

4.2. Az Európai Parlament megítélése és szerepe	219

KÖVETKEZTETÉS	234

MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK	235

Megjegyzések a szabadsághoz	242

10 KULCS ELVITEL

1 LÉPÉS A „PERMACRISIS”

Az EU-ban eltöltött évek óta tartó permakrízis után a polgárok személyes gazdasági kilátásaikkal és jövőbeli életkörülményeikkel kapcsolatos elvárásaik rosszabbodása véget vethet. A válaszadók többsége (52%) még mindig arra számít, hogy országuk gazdasági helyzete a következő évben rosszabb lesz, de ez az arány az elmúlt hat hónapban 8 százalékponttal csökkent.

2 REMÉNY, VALÓJÁBAN

A remény az az érzelem, amelyet az uniós polgárok leggyakrabban (37%) említenek,és nyolc uniós tagállambanérikel az első vagy a közös rst. A jelenlegi válságok miatti bizonytalanság azonban a második helyen áll, és nyolc uniós tagállamban a lista élén áll.

3 MEGÉLHETÉSI KÖLTSÉG MÉG MINDIG MAGAS

Az életköltség-válság sok európai számára még mindig nagyon fontos. 65%-uk nem elégedett a nemzeti kormánya által hozott intézkedésekkel, 57%-uk elégedetlen az EU által hozott intézkedésekkel.

4 A JÖVŐ FÉNYESEN RAGYOG (ER)

Mindazonáltal az EU 25 tagállamának többsége optimista az EU jövőjével kapcsolatban. Az optimizmus 2022 ősze óta hét százalékponttal nőtt, és jelenleg 64%-on áll uniós szinten.

5 MI #STANDWITHUKRAINE

Több mint egy évvel Oroszország Ukrajna elleni háborúja előtt az uniós polgárok továbbra is támogatják az utóbbinak nyújtott uniós támogatást: 76% hagyja jóvá ezeket az intézkedéseket, ami két százalékpontos növekedést jelent 2022 ősze óta. Mi több, Ukrajna támogatása a legelső uniós fellépés,amelyre a polgárok emlékeznek: 74%-uk hallott már erről, 36 százalékponttal több, mint a második leginkább idézett uniós fellépés.

6 A DEMOKRÁCIA MŰKÖDÉSE: AZ EU EREDMÉNYEKET ÉR EL

Az európaiak 71%-a gondolja úgy, hogy az uniós fellépések hatással vannak mindennapi életükre. Az uniós fellépések, amelyekkel a polgárok a leginkább elégedettek, a következők: Ukrajna támogatása (69%), a demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása (64%), valamint a külpolitika (54%).

7 AZ ÜGY SZÍVE

A demokrácia az az alapvető érték, amelyet a polgárok meg akarnak védeni az Európai Parlamenttől. Mivel ezt összességében 37%-uk említette, 14 uniós tagállamban is ez a vezető érték. A polgárok többsége elégedett azzal is, ahogyan a demokrácia működik az Európai Unióban (54%).

8 A DEMOKRÁCIA AZ, AMI MINKET

Az uniós polgárok abszolút többségét a demokrácia tíz di#erent aspektusa közül hét is kielégíti. A szabad és tisztességes választások (70%), a szólásszabadság (70%) és az alapvető jogok tiszteletben tartása (66%) jelentik a legnagyobb megelégedettséget.

9 EZ EGY DÁTUM (ÉS TÖBB POLGÁR MÁR TUD RÓLA)

Annak tudatosítása, hogy 2024-ben sor kerül az európai választásokra, jelentősen növekszik a polgárok 45%-ára – kilenc százalékponttal magasabb, mint hat hónappal ezelőtt, és jelentősen magasabb, mint a legutóbbi 2019-es európai választások előtti hasonló időpontban, amikor a dátum 32%-os volt.

2024. ÉVI EURÓPAI VÁLASZTÁSOK: KÖZELEDÜNK

A következő európai választások iránti érdeklődés 56%-os a polgárok körében, ami hat százalékponttal magasabb, mint a legutóbbi európai választások előtti egy év. Mi több: a polgárok kétharmada (67%) nyilatkozott úgy, hogy valószínűleg szavazni fog, amikor 2018-ban 58 százalékuk mondta ezt.

VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ

A tavasz gyönyörű időszak az egész világon. Japánban több millió cseresznyefa virágzik, ami élénkséget és új kezdetet jelent. Alaszkában a grizzly medve kölykök álmosan ébrednek a hibernálásból az olvadó hó ropogó hangjára. És Európában minden évben, mint a téli élőhelyüket elhagyó vándormadár-állományok, az Európai Parlament tavaszi Eurobarométer felmérésének megkérdezői arra indulnak, hogy felfedezzék, mi változott a hideg évszakban, és mi maradt ugyanaz. Mit várhat ez alkalommal 2023-ban?

Az elmúlt három év biztosan kihívást jelentett. A Collins Dictionary 2022 Az év szava „permacrisis” volt, ami az instabilitás és a bizonytalanság hosszabb időszakát jelzi. Mégis, a 26,376 résztvevő válaszai meglepően árnyalt képet festenek a rugalmasságról. Kétségtelen, hogy a jelenlegi gazdasági nehézségek súlyosan érintik az európaiakat. Egy évvel az európai választások előtt azonban a felmérés azt is mutatja, hogy a demokrácia erősen a polgárok szívében gyökerezik. Az európaiak elismerik az EU jelentőségét, és főként pozitívan tekintenek rá. Sőt, a jövőre vonatkozó kilátásaik egyre reményesebbek.

ÉLET, DEMOKRÁCIA ÉS EURÓPA

Ennek ellenére a diagnózis kiindulópontja kijózanító. A válaszadók mindössze egynegyede (26%, + 2 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) gondolja úgy, hogy a dolgok jó irányba haladnak saját országukban, míg a 61%-os (-1 százalékpontos) egyértelmű többség szerint az általános helyzet rossz irányba halad. Uniós szinten az eredmény pozitívabb – a válaszadók közel egyharmada (32%, + 1 százalékpont) gondolja úgy, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban, de 47% (-4 százalékpont) az ellenkezőjét gondolja. Ez az érzés Franciaországban (61%) és Görögországban (62%) a legerősebb.

Ez az értékelés annak a ténynek a körül forog, hogy ez az európai polgárok személyes nehézségeinek időszaka. Az életszínvonal csökkenése nyilvánvaló. A válaszadók fele (50%) látja a saját életszínvonalának csökkenését az utóbbi időben, és arra számít, hogy még tovább csökken. Ezért a polgárok természetesen azt akarják, hogy vezetőik reagáljanak, és elvárják, hogy az EU tegyen lépéseket. A többség azonban úgy véli, hogy még több a tennivaló. Közel kétharmaduk (65%, + 1 százalékpont) azt állítja, hogy nem elégedett az országuk által a válság kezelése érdekében hozott intézkedésekkel, és 57%-uk (+ 1 százalékpont) nem elégedett azzal, amit az EU ezen a területen tett.

Az emberek azonban nem veszítették el a demokratikus folyamatba vetett hitüket. A demokráciát úgy tekintik, hogy érdemes harcolni a demokratikus értékekért, és a közvélemény erősen ragaszkodik a demokratikus értékekhez. Amikor az EP-nek prioritásként kell védelmeznie az értékeket, a polgárok által leggyakrabban említett érték a demokrácia (37%, + 1 százalékpont), ezt követi az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte (28%, -1 százalékpont), valamint a szólás- és gondolatszabadság (27%, -1 százalékpont).

Sőt, az emberek értékelik a demokrácia megvalósításának módját Európában. A polgárok 56%-a elégedett azzal, ahogyan hazájában működik a demokrácia, 54%-uk pedig elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban. Ez számos alapvető szempontra is vonatkozik: Az uniós polgárok leginkább elégedettek a szabad és tisztességes választásokkal (70%), a szólásszabadsággal (70%) és az alapvető jogok tiszteletben tartásával (66%).

ITT JÖN A SZÁLLÍTÁS – AMIT EURÓPA TETT ÉRTED

A demokrácia hatalmas hitelt kap a polgároktól. Annak kiderítése érdekében, hogy az emberek milyen mértékben vették észre az európai demokráciát a gyakorlatban, az Eurobarométer megkérdezte a polgárokat az uniós politikákkal és különösen az EP eredményeivel kapcsolatos tudatosságuk és elégedettségük szintjéről. Elért-e az Európai Parlament olyan eredményeket, amelyeket az emberek elvártak?

Az elmúlt években az Európai Unió fellépésével kapcsolatos tudatosság szintje általában magas. A túlnyomó többség tisztában van azzal, hogy az EU milyen hatással van mindennapi életükre: Tízből körülbelül hét (71%) osztja ezt a véleményt, köztük közel egyötödét (18%), amelyre az EU fellépései „nagyon” hatást gyakorolnak. Az Európai Parlament szerepét a megvalósítás terén is elismerik – a közelmúltban 62%-uk olvasott, látott vagy hallott az EP-ről. Jelentős különbségek vannak azonban az egyes országok között: az értékek a finnországi 85%-os médiavisszahívástól a franciaországi 39% -ig terjednek.

A részletekbe menve, egy évvel az orosz invázió után, az EU Ukrajnának nyújtott támogatása olyan eredményként kiemelkedik, amelyet a polgárok messze a legjobban ismernek: 74%-uk hallott már az EU-ról és az EP-ről, és 69%-uk elégedett a megtett intézkedésekkel. Az elégedettség Svédországban (97%), Finnországban (96%), Hollandiában és Portugáliában (95%) a legmagasabb. A válaszadók Szlovákiában, Görögországban (mindkettő 51%) és Bulgáriában (54%) a legkisebb valószínűséggel hagyják jóvá.

Más szakpolitikai területek általában kevésbé láthatóak. Némi távolság mellett a migráció és a menekültügy (38%), valamint az uniós zöld megállapodás (37%) követi a polgárok által hallott témák rangsorát. Ezek a témák nemcsak kevésbé ismertek, hanem kevesebb jóváhagyást is élveznek (43%, illetve 47%-os elégedettség). A demokratikus jogok/a jogállamiság tiszteletben tartása (64%) és a külpolitika (54%) terén nagyobb az elégedettség.

VÁLASZTÁSOK – A DEMOKRÁCIA SAROKKÖVE

2024 tavaszának végén felszólítják a polgárokat, hogy rendeljenek meg egy új szállítást: az európai választások. Az Eurobarométer felmérése ennek az eseménynek a jelentőségét vizsgálta a szavazók szemében. A polgárok e választásoknak tulajdonított jelentősége stabil maradt, de mind az európai választások iránti érdeklődés, mind a szavazás valószínűsége mérhetően nőtt, különösen az öt évvel ezelőttihez képest.

Az európai választások iránt érdeklődő válaszadók aránya most magasabb, mint az előző választások előtti időszakban. 2018 elején 50%-uk nyilatkozott úgy, hogy érdekli őket, 48 százalékuk pedig azt, hogy nem érdekli őket. 2023-ban a válaszadók egyértelmű többsége (56%) érdeklődik a következő európai választások iránt (köztük 15%, aki azt mondja, hogy „nagyon érdekelt”), míg 43% nem érdeklődik. Az érdeklődés Hollandiában (75%) a legmagasabb, míg Csehországban (27%) és Szlovákiában (26%) az emberek nem annyira érdekesek.

A következő európai választások időpontjára vonatkozó tudatosság is nőtt: A lakosság 45%-a tudja, hogy a jövő évben rendezik meg. Ez 13 százalékpontos növekedést jelent az előző választásokhoz képest (2018. április), 2022 ősze óta pedig kilenc százalékpontos növekedést.

Ami az urnához való eljutás jelentőségét illeti, a polgárok közel fele (48%, + 2 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) nagy jelentőséget tulajdonít az európai választásokon való szavazásnak, míg 38% (-1 százalékpont) szerint a szavazás legalább közepes jelentőségű. Csak 13% (-1 százalékpont) gondolja úgy, hogy ezek a választások egyáltalán nem számítanak.

Ezek a számok megegyeznek a legutóbbi európai választások előtti azonos időpontban rögzített adatokkal. 2018 áprilisában (azaz körülbelül tizenhárom hónappal a választások előtt) 49%-uk nagy jelentőséget tulajdonított az említett választásokon való szavazásnak, 17%-uk pedig csekély jelentőségűnek tartotta őket.

A nagy fontosság, a tudatosság és az érdeklődés a szavazásra való nagy hajlandóságot jelenti. A polgárok kétharmada (67%) állítja, hogy nagy valószínűséggel szavaz az európai választásokon, ha jövő héten tartják őket. Így összefoglalva, a választásokkal kapcsolatos mutatók már most is magasabb szinten vannak, mint az öt évvel ezelőtti mutatók.

A KONTEXTUS SZÁMÍT – MIT GONDOLNAK A POLGÁROK EURÓPÁRÓL

A választások az átfogó politikai keret részét képezik. Az európaiak általános hozzáállása az Európai Unióhoz és az Európai Parlamenthez hosszabb idő alatt alakult ki. A pozitív vélemények az elmúlt évtizedben nagymértékben nőttek, és az elmúlt hat hónapban nem változtak jelentősen. A többség (45%, -2 százalékpont) szerint az EU pozitív képet ad számukra, míg 17% (+ 3 százalékpont) negatív képet mutat. Az egyik vélemény 2018 körül rendkívül stabil, magas szinten: az egyértelmű többség (61%, -1 százalékpont) úgy véli, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, míg tízből csak egy (11%, + 1 százalékpont) tartja negatívnak. Valamivel több mint egynegyede (27%, nincs változás) úgy gondolja, hogy ez nem jó vagy rossz dolog.

Ami az Európai Parlamentet illeti, a válaszadók több mint egyharmada (37%, + 1 százalékpont) pozitív képet mutat az Európai Parlamentről, míg ötből kevesebb mint egy (19%, + 2 százalékpont) rendelkezik negatív képpel. A válaszadók többsége (43%, -2 százalékpont) semleges álláspontot képvisel.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem továbbra is a rangsor élén áll (38%, + 1 százalékpont). Ezt követi a közegészségügy (33%, -1 százalékpont), az éghajlatváltozás elleni fellépés (31%, nincs változás), valamint a gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése (31%, nincs változás).

KÖZÉPPONTBAN AZ IFJÚSÁG

A fiatal (15–24 éves) válaszadók különösen érdekeltek az Eurobarométer felmérésben, mivel hozzáállásuk és véleményük előrevetíti a jövőbeli tendenciákat és fejleményeket. Néhány kulcsfontosságú megállapítás:

● Az Európai Parlament által prioritásként védendő értékek rangsora hasonló az összes válaszadó körében megfigyelthez. A demokrácia a két csoport értéklistájának élén áll (32%; valamennyi válaszadó: 37%, de a fiatalok számára a szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága egyformán fontos (32%; valamennyi válaszadó: 27%.

● Azok a prioritások, amelyeket a fiatalok szeretnének az Európai Parlament által megvitatni, némileg eltérnek a lakosságétól. Míg a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem továbbra is a csúcson van (40%; valamennyi válaszadó: 38%, az éghajlatváltozás elleni fellépéshez kapcsolódik, amelyet a 15–24 évesek jóval nagyobb valószínűséggel említenek, mint az általános népesség (40% szemben a 31%-kal).

● A 15–24 éves válaszadók 42%-a szerint rendkívül fontos számukra, hogy személyesen szavazzanak az európai választásokon – valamivel kisebb valószínűséggel, mint az átlag (48%).

● A változás a fiatalok számára fontos. Szavazási okok miatt, polgári kötelesség (35%; valamennyi válaszadó: 38% és egy politikai párt támogatása (35% kontra 36%) a két legfontosabb ok mind a fiatalok, mind az átlag számára. A változás iránti vágy (33% szemben a 29%-kal) azonban a harmadik helyen áll a fiatal válaszadók körében.

A JÖVŐ ELŐTTÜNK ÁLL – A TAVASZ ELSŐ SZIKRÁJA

A 2023. tavaszi Eurobarométer felmérés szerint a polgárok ambivalens képet alkotnak az Unió helyzetéről. Értékelik az EU és az Európai Parlament által a válságok idején elért eredményeket kritikus szemmel, de elismerik a sikert is. Eltérő képet mutatnak az EU-ról és az EP-ről, de nagyfokú hitük van az európai demokratikus folyamatokban. A válság és a rosszhiszeműség téle ellenére ezek a vélemények – nagyrészt – az elmúlt hat hónapban nem történtek jelentős változásokon. Van azonban egy figyelemre méltó kivétel ez a minta. Amikor az embereket kifejezetten a jövőbeli fejleményekről kérdezték, a válaszok általában sokkal fényesebbek voltak, mint fél évvel ezelőtt:

● Ami az EU jövőjét illeti, csaknem kétharmaduk (64%) optimista az EU jövőjével kapcsolatban, míg csak 32%-uk állítja, hogy pesszimista. Az optimisták aránya hét százalékponttal nőtt az előző, 2022 őszi felmérés óta.

● Ami a saját életszínvonalát illeti, a válaszadók túlnyomó többsége továbbra is csökkenésre számít a következő évben (79%), de ez a szám jelentősen kevesebb, mint fél évvel ezelőtt – hat százalékponttal csökkent. A polgárok nagyobb valószínűséggel jelzik, hogy egyáltalán nem számítanak életszínvonaluk változására (19%, + 5 százalékpont).

● Ami a jövőbeli gazdasági fejlődést illeti, a válaszadók többsége továbbra is romlásra számít a következő évben (52%), de ez a szám jelentősen alacsonyabb, mint fél évvel ezelőtt – 8 százalékponttal csökkent.

Tehát a nehéz körülmények ellenére a trendek jól jelezhetik a megfordulás első jeleit – egy attitudinális helyreállítást, amely lassan, de folyamatosan pozitívabb képet alkot a következő dolgokról.

A kérdőívben volt még egy olyan elem, amely figyelemre méltó volt. Nem véleményekről vagy attitűdökről volt szó, hanem érzelmekről. A válaszadóknak tizennégy – pozitív és negatív – érzést mutattak be, és megkérdezték tőlük, hogy melyik írja le legjobban a jelenlegi érzelmi státuszukat. Természetesen döntéseik az idők kétértelműségét tükrözik, de a fő válasz a következő volt: reményteljes (37%).

Az európaiak jelenleg nehéz időszakon mennek keresztül. Mégis, a jövőbe vetett reményük biztosan segíteni fogja őket közös erőfeszítéseikben, hogy a „permacrisis” a múlt egy szavává váljon.

ÖSSZEFÜGGÉS

Az Európai Parlament 2023. tavaszi Eurobarométer felméréséhez kapcsolódó terepmunkát a Kantar végezte március 2. és 26. között mind a 27 uniós tagállamban. A felmérés eredményeinek helyes értelmezése érdekében alapvető fontosságú, hogy a terepmunka idején figyelembe vegyék a politikai és társadalmi összefüggéseket. Az ebben a felmérésben feltett kérdésekre vonatkozó valamennyi nemzeti eredményt – valamint az európai átlageredményeket is – a terepmunka idején fennálló helyzet és nyilvános vita fényében kell vizsgálni.

OROSZORSZÁG HÁBORÚJA UKRAJNA ELLEN

Egy évvel Oroszország teljes körű ukrajnai inváziója után az európai földön folytatott háború továbbra is központi szerepet játszott a nyilvános vitában, különösen mivel a világ 2023. február 24-én megemlékezett az illegális agresszió első évfordulójáról. Röviddel a konfliktus második évének kezdete előtt az ENSZ Közgyűlése nagy többséggel egy olyan határozat mellett szavazott, amely arra szólítja fel Oroszországot, hogy „feltétel nélkül és azonnal” vonuljon ki Ukrajnából, és érjen el „globális, igazságos és tartós békét”. 141 tagállam szavazott a határozat mellett, és csak hét tagállam – Belarusz, a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság, Eritrea, Mali, Nicaragua, Oroszország és Szíria. A 32 tartózkodás között Kína, India és Pakisztán is tartózkodott.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

Oroszország Ukrajna elleni háborújának kezdetétől az EU humanitárius, politikai, pénzügyi és katonai támogatást nyújtott Ukrajnának. Az EU az invázióra válaszul nagyon gyorsan megállapodott az Oroszországgal szembeni szankciók sorozatáról, és azóta is határozott és egységes fellépést folytat.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en Az uniós vezetők 2023. február 25-én megállapodtak az Ukrajna elleni orosz invázióra válaszul hozott tizedik szankciócsomagról, amely magában foglalja a kritikus technológiák és ipari termékek kivitelének tilalmát, valamint az egyének és szervezetek – köztük a kulcsfontosságú döntéshozók, katonai vezetők, a Wagner-csoport katonai parancsnokai és a dróngyártók – elleni további szankciókat.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Mivel számos ukrán város továbbra is elszenvedte az orosz rakétatámadásokat, és különösen intenzív harcok folytak Bakhmut városa ellen, Ukrajna hangsúlyozta, hogy sürgősen több fegyverre van szükség. A terepmunka időszakában számos uniós tagállamban fontos kérdés volt az Ukrajnának történő fegyver- és lőszerellátás. Az EU a meglévő nemzeti készletekből származó lőszerek átadásán, a katonai szükségletek kielégítésére irányuló közös európai beszerzéseken és a fegyverszállítások Ukrajnának való segítségnyújtását, valamint az európai tartalékok helyreállítását célzó termelési kapacitás jelentős növelésével foglalkozik.

Március 13-án Oroszország megállapodott abban, hogy az ENSZ-szel folytatott tárgyalásokat követő 60 nappal meghosszabbítja az Ukrajnából a Fekete-tengeren keresztül történő gabonaexportra vonatkozó megállapodást. Ugyanakkor az Európai Bizottság fontolóra vette, hogy válságtartalékot indítson három Ukrajnával szomszédos ország számára: Lengyelország, Bulgária és Románia nyomást gyakorol az ukrán gabonaimportra ezen országok piacain.

Március 17-én a Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) elfogatóparancsot adott ki Vlagyimir Putyin ellen az ukrán gyermekek Oroszországba történő „törvénytelen deportálása” miatt.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and Március 20-án Hszi Csin-ping kínai elnök háromnapos állami látogatásra érkezett Moszkvába, ahol találkozott Putyin elnökkel, és ő lett az első külföldi vezető, aki találkozott Putyin elnökkel, mióta a Nemzetközi Büntetőbíróság háborús bűnökkel vádolta.

2022 márciusában az EU aktiválta az ideiglenes védelemről szóló irányelvet,5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ amely segítséget nyújtott a háború elől menekülőknek. Azóta az ukrán menekültek tartózkodási engedélyre, valamint az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférésre jogosultak. Az EU jelenleg mintegy 4 millió ukránnak ad otthont, akik elmenekültek az invázió elől, és menedéket találtak a tagállamokban.

Az orosz agressziót követően Finnország és Svédország egyaránt megszüntette az évtizedekig tartó, a katonai összehangolás tilalmára irányuló politikáját, és 2022 májusában kérelmezte a NATO-hoz való csatlakozást. Míg Finnország közelebb került azon céljához, hogy gyorsan belépjen a transzatlanti védelmi paktumba, és parlamentje túlnyomórészt jóváhagyta a szükséges jogszabályokat a terepmunka idején, Svédországot továbbra is blokkolta Türkiye és Magyarország.

GAZDASÁGI KÖRNYEZET

Az EU gazdasága 2022-ben szűken elkerülte a recessziót. 2022 ősze óta az uniós gazdaság számos pozitív fejleményt mutatott. Az összehangolt erőfeszítéseknek és a REPowerEU-tervnek köszönhetően az EU-nak sikerült történelmileg magas szinten megtöltenie a gáztárolókat és diverzifikált energiaimportot, ami hozzájárult az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez. Az energiasokkok és a rekord magas infláció ellenére a 2022 harmadik negyedévében tapasztalt lassulás a korábban becsültnél enyhébbnek bizonyult, és 2022 negyedik negyedévében az uniós gazdaság az őszre várható 0,5%-os csökkenés helyett széles stagnálást mutatott. Az Európai Bizottság 2023. téli gazdasági előrejelzése fellendíti a növekedési kilátásokat, és némileg csökkenti az inflációs előrejelzéseket. A 2022. évi növekedés jelenleg 3,5%-ra becsülhető mind az EU-ban, mind az euróövezetben. Az uniós GDP az előrejelzések szerint 2023-ban 0,8%-kal, 2024-ben pedig 1,6%-kal bővül.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Az Eurostat, az EU statisztikai hivatala által közzétett adatok szerint az Európai Unió éves inflációja 2023 márciusában 8,3% volt, szemben a februári 9,9%-kal. Egy évvel korábban ez az arány 7,8% volt. Az euroövezet éves inflációs rátája 2023 márciusában 6,9% volt, a februári 8,5%-ról. Egy évvel korábban ez az arány 7,4% volt. A legalacsonyabb éves rátát Luxemburgban (2,9%), Spanyolországban (3,1%) és Hollandiában (4,5%) regisztrálták. A legmagasabb éves ráták Magyarországon (25,6%), Lettországban (17,2%) és Csehországban (16,5%) voltak.7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

A több hónapos csökkenő inflációs ráták megerősítik, hogy az infláció tetőzött, de továbbra is magas, és a fogyasztás gyengesége a közeljövőben is fennmarad, mivel az infláció továbbra is meghaladja a nominális bérnövekedést. Folytatódni fog a monetáris szigorítás, ami visszafogja a befektetéseket. Március 17-én az Európai Központi Bank (EKB) úgy döntött, hogy a Szilícium-völgyi Bank válsága által egy héttel korábban kirobbant pánik8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html ellenére is 0,50%-kal emelkedik a kamatlábak.

A munkaerőpiacok továbbra is erőteljesen teljesítettek, az EU-ban a munkanélküliségi ráta 2023 februárjában minden idők 6,0%-os mélypontján maradt.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

A 2024-re vonatkozó költségvetési politikai iránymutatásában az Európai Bizottság eltörölte azt az általános mentesítési rendelkezést, amely a Covid19-világjárvány kezdete óta deaktiválta a Stabilitási és Növekedési Paktumot, és sürgette a tagállamokat, hogy kezdjék meg a tömeges energiatámogatások fokozatos megszüntetését, mivel bejelentette, hogy 2024 tavaszán „túlzotthiány-eljárásokat” fog indítani. Megbeszélések folynak a Stabilitási és Növekedési Paktum reformjának módjáról.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

UNIÓS INTÉZMÉNYEK ÉS UNIÓS SZINTŰ JOGSZABÁLYI KÖRNYEZET

2022. december 9-én a belga szövetségi rendőrség pénzmosással és korrupcióval kapcsolatos vádakkal letartóztatott több személyt, köztük az Európai Parlament egyik alelnökét és az Európai Parlament volt képviselőit. A botrányt Qatargate-nek nevezték el, ami arra utal, hogy készpénzt kaptak harmadik országoktól az uniós politikai döntéshozók befolyásolására. 2023 januárjában Metsola, az EP elnöke 14 pontos reformfolyamatot kezdeményezett, amelynek célja az Európai Parlament átláthatósággal, etikával és magatartással kapcsolatos eszközeinek megerősítése az intézménybe vetett közbizalom megőrzése érdekében. A terepmunka idején a Bizottság bejelentette, hogy szigorítani kívánja az európai tisztviselők fizetett utazásaira vonatkozó szabályokat, miután kiderült, hogy Katar kifizette a főigazgató utazási költségeinek egy részét, miközben a Bizottság Katarral légi közlekedési megállapodásról tárgyalt.

Az év elején Svédország vette át az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét, amelyben prioritásként jelentette be a biztonságot, a versenyképességet, a zöld és energetikai átállást, a demokratikus értékeket és a jogállamiságot.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Néhány nappal a terepmunka megkezdése előtt az Európai Bizottság megtiltotta a tisztviselőknek, hogy a TikTok alkalmazást vállalati eszközökön használják az esetleges biztonsági és adatvédelmi problémáktól való félelem miatt. Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa ezt követően szintén hasonló korlátozásokat jelentett be a TikTok számára.

A március 8-i nemzetközi nőnapot számos esemény jellemezte a tagállamokban. Az EU történelmi jelentőségű határozatot hozott a nők jogairól, szankciókat szabva ki kilenc személlyel és három szervezettel szemben, akiket úgy ítél meg, hogy felelősek a szexuális erőszakért és a nők jogainak széles körű megsértéséért. A szankciók tiltják az EU-ba való belépést, valamint az eszközök EU-n belüli hozzáférhetőségét és mozgását.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

Az Európai Unió folytatta azon átfogó célját is, hogy 2050-ra klímasemlegessé tegye a blokkot. A terepmunka időszakát egyre nagyobb ellenállás jellemzi a belső égésű motorok betiltásával szemben Európában. 2022 októberében az EU Tanácsának és az Európai Parlamentnek a tárgyalói elvi megállapodásra jutottak az új személygépkocsik és kisteherautók kibocsátásmentes arányának 2035-től történő kötelező alkalmazásáról szóló rendeletről. Március elején azonban az utolsó pillanatban több tagállam, köztük Németország is visszavonta a tilalom iránti támogatását, és mentességet követelt az e-üzemanyagot használó autóktól.

Szintén az éghajlattal kapcsolatos jogszabályokkal összefüggésben Franciaország és számos más uniós tagállam arra törekedett, hogy az atomenergiát az EU megújuló energiával kapcsolatos politikájának részévé tegye. Végül, de nem utolsósorban az Európai Parlament március 14-én szavazott egy olyan szövegről, amelynek célja az épületek szénlábnyomának 2030-ig történő jelentős csökkentése. Ez a szöveg első alkalommal foglalkozik európai szinten a meglévő lakások és épületek állományával, a kötelező felújítás ütemtervével. Az új épületek kibocsátásmentesek lesznek 2028-től.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

EGYÉB JELENTŐS NEMZETI ÉS NEMZETKÖZI SZINTŰ RENDEZVÉNYEK

Február 27-én, közvetlenül a terepmunka előtt az EU és az Egyesült Királyság új kereskedelmi szabályokról állapodott meg Észak-Írországra vonatkozóan. A megállapodás, az úgynevezett „Windsor Framework”, hónapokig tartó megbeszéléseket követett, amelyek célja az Észak-Írország és az Egyesült Királyság többi része közötti brexit utáni kereskedelem megkönnyítése volt.

Február 28-án a görögországi Tempe-völgytől délre lévő két vonat összeütközésbe került, és legalább 58 embert ölt meg, köztük sok diákot. Ez a tragédia megrázta Görögországot, és a gyász és felháborodás nemzeti kiáradását váltotta ki, főként az ország kormánya és tisztviselői ellen. Bár ennek a katasztrófának a közvetlen oka emberi hiba lehetett, a vasúthálózat évek óta alulfinanszírozott és elhanyagolt.

Március 7-től a grúz tüntetők az utcára vonultak egy olyan törvény ellen, amely a média és a nem kormányzati szervezetek finanszírozásának több mint 20%-át külföldről „külföldi befolyás ügynökeinek” nevezte volna. A tüntetések arra kényszerítették a grúz kormányt, hogy visszavonja a törvényjavaslatot.

A Földközi-tenger partjai több migránst szállító hajóroncs színhelyei voltak, amelyek emberi veszteséget okoztak. Legalább 62 ember halt meg, köztük 12 gyermek, amikor február 26-án egy Türkiye-ből származó favitorló hajó, amely Afganisztánból, Iránból és számos más országba szállított migránsokat szállított Európába, a Calabria partjainál lezuhant a sziklák ellen. Körülbelül 30 migráns tűnt el, és feltételezhetően vízbe fulladtak, miután egy túlzsúfolt hajó felborult egy március 12-i mentőhajó által Líbia partjainál tett mentési kísérlet során.

Március 20-án Macron francia elnök alig élte túl a bizalmatlansági szavazást a parlamentben, miután egy mélyen népszerűtlen és sokat vitatott nyugdíjreformot hajtott végre parlamenti szavazás nélkül, ellentmondásos alkotmányos eszközre hivatkozva – 49.3. cikk. Ez további felháborodáshoz és sztrájkhoz, valamint egyre erőszakosabb tiltakozásokhoz vezetett szerte az országban.

VÁLASZTÁSOK

Február 12-én, a terepmunka megkezdése előtt Nikos Christodoulides – szociáldemokraták és liberális pártok által támogatott független centrista jelölt – a szavazatok 51,9%-ával megnyerte a ciprusi elnökválasztást. A részvételi arány 72,45% volt.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide Kampányának egyik témája a sziget újraegyesítésére irányuló tárgyalások újrakezdése volt. Ezért Christodoulides az európai partnerekhez fordult, hogy új lendületet adjon a vitarendezési folyamatnak, és 2023 márciusában találkozott Roberta Metsola európai parlamenti elnökkel, Ursula von der Leyennel, az Európai Tanács elnökével és Charles Michelnel, az Európai Tanács elnökével.

Észtország március 5-én új nemzeti parlamentet választott, megerősítve Kaja Kallas miniszterelnököt, aki az Ukrajnának nyújtott megingathatatlan támogatásáról ismert. Pártja, a liberális Reformpárt, amely az Európai Parlamentben a Renew Europe képviselőcsoport tagja, 31,2%-ot (+ 2,3) nyert, ami a párt történetének legjobb eredménye, és Kallas kapta a legtöbb szavazatot bármely politikustól egy országos parlamenti választáson. A jobboldali EKRE párt, amely az ID képviselőcsoport tagja az Európai Parlamentben, második helyet kapott, de a 2019. évi 17,8%-ról a szavazatok mindössze 16,1%-ára csökkent. Harcolt Észtország kitartóan Ukrajna-párti álláspontja ellen, és Kallast célozta meg az országban emelkedő infláció miatt. A szavazólapok több mint felét elektronikus úton adták ki, ami valószínűleg 63%-os rekordszámú részvételi arányt eredményezett.15 https://www.valimised.ee/en

Március 15-én Hollandiában regionális választásokat tartottak, amelyek a 2019-ben alapított,16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente viszonylag fiatal párt, a BoerBurgerBeweging (BBB) agrárérdekelt párt történelmi sikeréhez vezettek, amely kezdetben a nitrogénkibocsátás csökkentéséről szóló törvényekkel szembeni tüntetésekkel járt. A választási eredmények visszaesést jelentettek Mark Rutte jelenlegi miniszterelnök számára, mivel a holland tartományok képviselői megválasztják a szenátus tagjait. A szenátus nem módosíthatja a törvényeket, de jogában áll jóváhagyni vagy elutasítani a törvényeket. Míg Rutte miniszterelnök kormányának korábban csak kisebbsége volt a szenátusban, ez a kisebbség tovább csökkent.

Mind Finnország, mind Bulgária április 2-án parlamenti választásokat tartott, a terepmunka idején pedig a választási kampányok teljes lendületet vettek. A bolgárok számára ez volt az ötödik alkalom az elmúlt két évben, hogy szavazzanak a parlamenti választásokon, mivel az ország egyre mélyebbre süllyed a politikai válságban és az instabilitásban.

MÓDSZERTAN

A 2023. tavaszi Eurobarométer felmérésben alkalmazott módszer, amelyet a 99.1. hullámban végeztek el, az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatósága (Public Opinion Monitoring Unit) számára végzett Eurobarométer felmérések módszertana. A felmérést a Kantar Public végezte 2023. március 2. és 26. között mind a 27 uniós tagállamban. Összesen 26376 interjúra került sor. Az uniós eredményeket az egyes országok népességének nagysága alapján súlyozták.

Az Eurobarométer felméréseket az emberek otthonában vagy küszöbén, a nemzeti nyelven végzik szemtől-szembe. Minden országban CAPI-t (Computer Assisted Personal Interviewing) használtak.

Dániában, Csehországban, Máltán és Finnországban néhány interjút számítógéppel segített videointerjú (CAVI) technikával készítettek. Az interjúztató a kérdőívet távolról, videokonferencia útján adminisztrálja a válaszadónak, ahol mindkét fél láthatja egymást: az interjúk feltételei nagyon hasonlítanak a szemtől-szembe.

Az EU általános adatvédelmi rendeletét (GDPR) követően megkérdezték a válaszadókat, hogy egyetértenek-e azzal, hogy kérdéseket tegyenek fel olyan kérdésekben, amelyek „érzékenynek” tekinthetők.

Az olvasónak tisztában kell lennie azzal, hogy ebben a jelentésben egy konkrét mutató alakulása összességében stabilnak tekinthető, ha ± 2 százalékponttal vagy annál kisebb mértékben változik. További információkért kérjük, olvassa el a XX. oldalon található táblázatot, amely az interjúk számától függően a hibahatárt tartalmazza.

Megjegyzés: Ebben a jelentésben az uniós országokat hivatalos rövidítéssel említik.

Az e jelentésben használt rövidítések a következőknek felelnek meg:

Belgium	LÉGY	Franciaország	FR	Hollandia	NL
Bulgária	BG	Horvátország	HR	Ausztria	AT
Csehország	CZ	Olaszország	IT	Lengyelország	PL
Dánia	DK	Ciprusi Köztársaság	CY*	Portugália	PT
Németország	DE	Lettország	LV	Románia	RO
Észtország	EE	Litvánia	LT	Szlovénia	SI
Írország	IE	Luxemburg	LU	Szlovákia	SK
Görögország	EL	Magyarország	HU	Finnország	FI
Spanyolország	ES	Málta	MT	Svédország	SE
Európai Unió – a 27 tagállam súlyozott átlaga	EU-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, AZAZ, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	euróövezet
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	euroövezeten kívüli országok
Ciprus egésze az Európai Unió 27 tagállamának egyike. A „közösségi vívmányokat” azonban felfüggesztették az ország azon részén, amely nem a Ciprusi Köztársaság kormánya ellenőrzése alatt áll. Gyakorlati okokból csak a Ciprusi Köztársaság kormánya által ellenőrzött országrészben végzett interjúk tartoznak a „CY” kategóriába és az EU-27 átlagába.

1. ÉLET AZ EU-BAN: DEMOKRÁCIA ÉS ÉLETSZÍNVONAL

Mi az európaiak hozzáállása a demokrácia Európai Unión belüli állapotához, az emelkedő inflációs szinttel összefüggésben az életszínvonaluk változásaihoz, valamint a gazdasági helyzettel és saját életkörülményeikkel kapcsolatos várakozásaikhoz? A felmérés azt mutatja, hogy a folyamatos személyes és gazdasági nehézségek közepette továbbra is ragaszkodnak a demokratikus értékekhez, és általában véve elégedettek az uniós demokráciával. Úgy tűnik továbbá, hogy a polgárok személyes gazdasági kilátásainak és jövőbeli életkörülményeikre vonatkozó várakozásainak romlása, amint azt a Parlament 2022. őszi felmérése is megfigyelte, megtorpant.

Ezt a vegyes képet talán legjobban az jellemzi, hogy az európaiak inkább reményteljesnek, magabiztosnak és nyugodtnak, mégis bizonytalannak és nyugtalannak írják le érzelmi státuszukat. Ami a demokráciához való hozzáállást illeti, a polgárok a demokráciát olyan értékként tartják számon, amelyet az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie. Továbbra is elégedettek mind az EU-ban, mind az országukban a demokrácia működésével, mind pedig az uniós demokrácia számos sajátos aspektusával. Az európaiak azonban kevésbé elégedettek az EU és nemzeti kormányai által az életköltség-válság kezelése érdekében hozott intézkedésekkel. Ez nem meglepő, mivel a legtöbben tapasztaltak vagy elvárják, hogy az életszínvonaluk csökkenni fog, és hogy a polgárok nagy része legalább időről időre nehezen fizeti ki a számláit. Az ukrajnai háborúnak a polgárok életére gyakorolt hatása ellenére továbbra is széles körben elfogadják az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást. Végül, az inflációs ráta 2022 vége és 2023 eleje közötti lassulása közepette az európaiak életkörülményeikre és a nemzetgazdaságra vonatkozó, 2022. október-novemberben mért várakozásainak17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January romlása lehetővé tette e mutatók stabilizálódását.

Értékek, amelyeket az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie

A demokrácia azon értékek listájának élén áll, amelyeket az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie. A korábbi felmérésekhez hasonlóan a demokrácia a polgárok által leggyakrabban említett érték (37%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta), ezt követi az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte (28%, -1 százalékpont), valamint a szólás- és gondolatszabadság (27%, -1 százalékpont). A válaszadók több mint egyötöde szerint az Európai Parlamentnek prioritásként kellene kezelnie a jogállamiságot (24%, nincs változás), a nők és férfiak közötti egyenlőséget (21%, nincs változás), valamint az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást (21%, -2 százalékpont). Az összes többi értéket kevesebb mint minden ötödik válaszadó idézi.

Az eredmények nagyjából változatlanok maradtak azóta, hogy ezt a kérdést legutóbb 2022. október-novemberben tették fel.

Demokrácia Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte A szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága A jogállamiság A nők és férfiak közötti egyenlőség Szolidaritás az uniós tagállamok és régióik között Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés tilalmát. kínzás vagy rabszolgaság A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban Tolerancia és a sokszínűség tiszteletben tartása a társadalomban Szabad mozgás Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között A hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme A vallás és a meggyőződés szabadsága Az üldöztetésből való menedékkérelemhez való jog Nem tudom 2023. március 2022. okt./november QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor? (%) 14 országban a demokrácia a leginkább említett (vagy leggyakrabban említett) érték, amelyet az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie. Az emberi jogok védelme kilenc ország válaszadói számára kiemelt prioritás (vagy közös prioritás).

A nők és férfiak közötti egyenlőség a leggyakrabban idézett érték Belgiumban és Franciaországban. A szabad mozgás a prioritások listájának élén áll Bulgáriában és Szlovákiában és Romániában a legmagasabb, míg Írországban és Szlovákiában a szólás- és gondolatszabadság a leggyakrabban említett érték. Észtország az egyetlen olyan ország, ahol a válaszadók kiemelt prioritásnak tekintik a nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartását az uniós tagállamokban.

Demokrácia Szabad mozgás A nemzeti identitások, emlékek és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte A nők és férfiak közötti egyenlőség A szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor? (Max. 4 ÁSZF) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

A demokrácia 21 országban a három leggyakrabban említett érték közé tartozik: a svédországi 52%, a németországi 51% és a finnországi 49%, Horvátországban, Szlovéniában és Romániában 24%.

Hasonlóképpen, az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte 20 országban a három legfontosabb érték közé tartozik. Ezt leggyakrabban Svédország (46%), Ciprus (43%) és Hollandia (39%) válaszadói említik. Ezzel szemben Olaszországban és Lengyelországban 22% véli úgy, hogy ezt prioritásként kell kezelni.

A szólásszabadság és a gondolatszabadság 16 országban a három legfontosabb érték közé tartozik. Ezt több mint egyharmada említi Lettországban, Hollandiában és Svédországban (mind a 34%), míg Portugáliában (14%) és Magyarországon (19%) kevesebb mint egyötöde tesz ilyet.

A jogállamiság tíz ország közül az első három közé tartozik. Ezt az értéket a legszélesebb körben Finnország (38%) említi, ezt követi Bulgária, Németország és Görögország (mind a 34%), míg Portugáliában (12%), Franciaországban és Litvániában (14%).

A nők és férfiak közötti egyenlőséget tartják a legmagasabb értéknek Franciaországban (36%) és Belgiumban (34%), Luxemburgban pedig a második legmagasabb érték (30%). A skála ellenkező végén Észtországban 9%-ot, Görögországban és Litvániában pedig 11%-ot említenek.

Hat országban az uniós tagállamok és régióik közötti szolidaritás a három legfontosabb érték közé tartozik. Az arány Görögországban 38%, Portugáliában 32% és Bulgáriában 28%, Írországban 11%, Dániában 12% és Ausztriában 14%.

Demokrácia Az emberi jogok védelme az EU-ban és az egész világon A szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága A jogállamiság A nők és férfiak közötti egyenlőség Szolidaritás az uniós tagállamok és régióik között Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás és a rabszolgaság tilalmát A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban Tolerancia és a sokszínűség tiszteletben tartása a társadalomban Szabad mozgás A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között A vallás és a meggyőződés szabadsága Az üldöztetésből való menedékkérelemhez való jog Egyéb (spontán) Nincs (spontán) Nem tudom Elutasítás (spontán) 1. Leggyakrabban említett elem 2. Leggyakrabban említett elem 3. Leggyakrabban említett tétel 2023. márc. QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor? (%) Az, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie a szabad mozgást, különösen magas Bulgáriában (37%), míg a nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartását az uniós tagállamokban nagyobb valószínűséggel említik Észtországban (36%), mint más országokban.

2022 októbere és novembere óta a demokrácia fontosabbá vált a válaszadók védelme szempontjából 14 országban, különösen Portugáliában (35%, + 8 százalékpont), Luxemburgban (39%, + 7 százalékpont), Ausztriában (40%, + 5 százalékpont), Franciaországban (32%, + 5 százalékpont) és Szlovákiában (25%, + 5 százalékpont). Ezzel szemben a válaszadók csökkenő aránya Olaszországban (34%, -5 százalékpont) és Lengyelországban (29%, -3 százalékpont) említi a demokráciát. Ez a szám 17 országban változatlan vagy stabil maradt.

2022. okt./november 2023. márc. Evolúció 2022. okt./november QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyek kellenek az Európai Parlamentnek védekezni, mint prioritást? Először is? És akkor? (Max. 3 ANSWERS) (% – Demokrácia)

A nők és férfiak közötti egyenlőség hat országban nőtt 2022 októberéhez és novemberéhez képest. Messze Luxemburg az az ország, ahol a növekedés a legnagyobb (30%, + 11 százalékpont), ezt követi Németország (18%, + 5 százalékpont), Belgium (34%, + 4 százalékpont), Ausztria (29%, + 4 százalékpont) és Lettország (13%, + 4 százalékpont). A skála ellenkező végén Dániában (19%, -5 százalékpont), Spanyolországban (27%, -4 százalékpont), Máltán (18%, -3 százalékpont) és Franciaországban (36%, -3 százalékpont) kevésbé említik a nők és férfiak közötti egyenlőséget. Ez az arány 17 országban változatlan vagy stabil maradt.

2022. okt./november 2023. márc. Evolúció 2022. okt./november QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor? (Max. 3 ÁSZF) (% – Egyenlőség a nők és férfiak között)

A legfiatalabb válaszadók (azaz a 15–24 év közöttiek) körében elért eredményekre összpontosítva az értékek rangsora nagyjából összhangban van az összes válaszadó körében megfigyeltvel, némi eltéréssel. A demokrácia élen jár azon értékek listáján, amelyeket ebben a korcsoportban is védeni kell, de a szólás- és gondolatszabadság (mindkettő 32%), az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte (27%) a harmadik helyen áll. A legfiatalabb válaszadók az átlagnál kisebb valószínűséggel említik a demokráciát (32% kontra 37%), a jogállamiságot (17% kontra 24%), valamint az uniós tagállamok és a régiók közötti szolidaritást (15% kontra 21%). Ugyanakkor nagyobb valószínűséggel választják ki a szólás- és gondolatszabadságot (32% szemben a 27%-kal), a toleranciát és a sokszínűség tiszteletben tartását a társadalomban (20% kontra 16%), valamint a megkülönböztetés elleni küzdelmet és a kisebbségek védelmét (19% vs 14%).

Demokrácia Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte A szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága A jogállamiság A nők és férfiak közötti egyenlőség Szolidaritás az uniós tagállamok és régióik között Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás vagy a rabszolgaság tilalmát A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban Tolerancia és a sokszínűség tiszteletben tartása a társadalomban Szabad mozgás A hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között A vallás és a meggyőződés szabadsága Az üldöztetésből való menedékkérelemhez való jog Nem tudom QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor? (Max. 3 ÁSZF) (% – Egyenlőség a nők és férfiak között) (megjegyzés: ezek az utolsó szavak a copy/beillesztés hibái.) EU-27 15–24 év

A szociodemográfiai elemzés arra a hat legfontosabb értékre összpontosít, amelyeket a polgárok szerint az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie. A nőknél nagyobb valószínűséggel a férfiak azt mondják, hogy a demokráciát (41% vs. 34%) és a jogállamiságot (28% vs. 20%) kell prioritásként kezelni, míg a férfiak és nők közötti egyenlőségre (16% kontra 27%) ez fordítva igaz.

Azok, akik 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végeztek, nagyobb valószínűséggel hivatkoznak az emberi jogok védelmére az EU-ban és világszerte (31%). Azok a válaszadók, akik tanulmányaikat 15 éves vagy annál fiatalabban fejezték be, a legkevésbé valószínű, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kellene kezelnie a szólás- és gondolatszabadságot (21%), valamint a jogállamiságot (20%).

Azok a válaszadók, akik úgy vélik, hogy a társadalom felső vagy felső középosztályának tagjai, nagyobb valószínűséggel említik a jogállamiság védelmét (29–32% vs 22%), mint azok, akik magukat munkásosztálynak tekintik, míg a nők és férfiak közötti egyenlőségre (17–18% vs 24%).

Azok a válaszadók, akik országuk uniós tagságát jó dolognak tartják, sokkal valószínűbbek, mint azok, akik szerint rossz dolognak tekinteni a demokráciát (40% kontra 33%), az emberi jogok védelmét az EU-ban és világszerte a szolidaritást (32% kontra 19%), valamint az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást (24% kontra 13%).

Végül azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről, valószínűbbek, mint azok, akik negatív képet mutatnak arról, hogy elsőbbséget kell biztosítani az emberi jogok védelmének az EU-ban és világszerte (31% kontra 24%), valamint az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritásnak (26% kontra 16%). Ezzel szemben azok, akiknek negatív képük van, nagyobb valószínűséggel említik a szólásszabadságot és a gondolatszabadságot (33% szemben a 23%-kal).

QA6ab Az Ön véleménye szerint az alábbi értékek közül melyiket kellene az Európai Parlamentnek prioritásként védenie? Először is? És akkor?
A nők és férfiak közötti egyenlőség	Szolidaritás az uniós tagállamok és régióik között	Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte	A szólásszabadság és a gondolkodás szabadsága	Demokrácia	A jogállamiság
EU-27	21	21	28	27	37	24
Nemi
Férfi	16	22	27	28	41	28
Nő	27	19	30	26	34	20
Kor
15–24	23	15	27	32	32	17
25–39	22	21	30	27	37	22
40–54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Oktatás (End of)
15–	23	21	27	21	39	20
16–19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Még tanulok	24	14	29	31	35	18
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	24	18	25	27	35	22
Az alsó középosztály	20	20	28	26	40	23
A középosztály	21	22	30	27	37	24
A felső középosztály	18	23	30	29	40	29
A felső osztály	17	27	32	23	52	32
Az Európai Parlament képe
Pozitív	20	26	31	23	40	26
Semleges	23	19	28	28	36	23
Negatív	21	16	24	33	36	24
Vélemény az ország uniós tagságáról
Egy jó dolog	21	24	32	25	40	25
Egy rossz dolog	21	13	19	31	33	22
Sem jó, sem rossz dolog	22	17	25	30	33	22

A polgárok jelenlegi érzelmi státusza

A válaszadókat megkérdezték, hogyan tudnák legjobban leírni jelenlegi érzelmi állapotukat, amikor az általuk vezetett életről gondolkodnak. Pozitív és negatív érzelmek keveréke figyelhető meg az első hat válasz között, bár a pozitívak kissé érvényesülnek. Több mint egyharmaduk mondja azt, hogy reményteljes (37%), míg körülbelül egynegyedük vagy annál több érzelmi állapotukat magabiztosnak (27%), nyugodtnak (26%) és motiváltnak (24%) írja le. A negatív oldalon körülbelül egyharmaduk azt mondja, hogy bizonytalan (34%), és több mint egynegyede aggódik (27%).

Minden más érzelmet kevesebb, mint egyötöde említ: teljesített (17%), félelmes, tehetetlen (16%), elcsüggedt, frusztrált (15%), örömteli (14%), dühös (13%) és felhatalmazott (11%).

Bizakodó Bizonytalan Magabiztos Nyugtalan Nyugodt Motivált Teljesült Félelmetes Tehetetlen Elcsüggedt Elcsüggedt Frusztrált Örömteli Dühös Felhatalmazással Nem tudom 2023. március QA10ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (EU27) (%)

Nyolc országban a remény a leginkább idézett (vagy leggyakrabban idézett) érzelmi állapot, míg a nyugalom érzése a legfontosabb válasz (vagy a közös válasz) további négy országban. A válaszadók többsége magabiztosnak érzi magát Dániában és Romániában, és Hollandiában teljesített.

A negatív érzelmek közül nyolc országban a válaszadók a leggyakrabban említett (vagy leggyakrabban említett) bizonytalanságot érezték, a legtöbb válaszadó pedig további négy országban aggódott. Csak Franciaországban a „félelem” a válaszadók által leginkább említett válasz, hogy leírják érzelmi állapotukat.

Bizonytalan Teljesített Bizakodó Magabiztos Nyugodt Nyugtalan Félelmetes Motivált QA10ab Amikor az életedre gondolsz, hogyan jellemeznéd legjobban a jelenlegi érzelmi állapotodat? Először is? És akkor? (Max. 4 ÁSZF) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

21ország esetében a reményteljes a válaszadók által leginkább említett három érzés között, amikor az általuk vezetett életről gondolkodnak, az arányok aránya Írországban, Lettországban (mindkét esetben 55%) és Finnországban (52%), Cipruson 15%, Bulgáriában 22% és Csehországban 23%.

A bizonytalanság érzése 14 országban az első három válasz között szerepel: Görögországban (66%), Cipruson (56%) és Szlovákiában (44%) a válaszadók a legvalószínűbbek. Ezzel szemben ez az érzelmi állapot Dániában (13%), Hollandiában (18%) és Finnországban (21%) kevésbé elterjedt.

Tíz országban a bizalom a három leggyakrabban idézett válasz egyike. Ez az érzés Dániában (51%), Finnországban (47%) és Írországban (42%) a legelterjedtebb, míg ezt Cipruson és Görögországban 6%, Szlovákiában pedig 12% említi.

A szorongás érzése tíz ország közül az első három közé tartozik: a németországi 45%, az ausztriai 43% és a görögországi 42%, a spanyolországi 7%, a csehországi 9% és a romániai 11% között van.

A nyugalom a válaszadók által leggyakrabban említett három érzelem közé tartozik, amelyek 11 országban írják le érzelmi státuszukat. Litvániában (46%), Lettországban (41%) és Svédországban (40%) legalább négyen hivatkoznak erre. A skála ellenkező végén Görögországban 13%, Horvátországban és Szlovákiában pedig 15% választja ezt a választ.

Azok az arányok, akik azt állítják, hogy motiváltak, különösen magasak Hollandiában (45%) és Svédországban (42%). Hollandia (63%) az az ország, ahol a válaszadók aránya a legmagasabb, míg Franciaországban (41%) a legtöbben félelmet keltőnek tartják magukat.

Bizakodó Bizonytalan Conﬁdent Nyugtalan Nyugodt Motivált Fulﬁlled Félelmetes Tehetetlen Elcsüggedt Frusztrált Örömteli Dühös Felhatalmazással Egyéb (spontán) Nem tudom 1. Leggyakrabban említett elem 2. Leggyakrabban említett elem 3. Leggyakrabban említett tétel 2022. március QA10ab Amikor az életedre gondolsz, hogyan jellemeznéd legjobban a jelenlegi érzelmi állapotodat? Először is? És akkor? (MAX. 4 VÁLASZ) (%)

A pozitív érzések erőteljesebben érvényesülnek a legfiatalabb válaszadók, azaz a 15–24 évesek körében, mint az általános népesség körében. Különösen, míg a 15–24 évesek, valamint az általános népesség körében (42% vs 37%) reményteljesen vezetik a válaszok listáját, a legfiatalabbak által leggyakrabban említett kifejezés az érzelmi állapotuk leírására motivált (37% vs 24%), majd magabiztos (34% vs 27%). Amellett, hogy az átlagnál reményesebbnek, motiváltabbnak és nyugodtabbnak érzik magukat, a 15–24 évesek is sokkal nagyobb valószínűséggel érzik magukat örömtelinek (25% vs 14%), és valamivel nagyobb valószínűséggel érzik magukat nyugodtnak (30% vs 26%), és teljesítenek (21% vs 17%).

Azonban az átlagosnál kevésbé valószínű, hogy negatív kifejezéseket választanak érzelmi állapotuk leírására. Különösen a szorongás (18% vs 27%), a bizonytalanság (28% vs 34%), a tehetetlenség (10% vs 16%), a félelem (11% vs 16%), a frusztráció (10% vs 15%) és a harag (8% vs 13%) kevésbé elterjedt a legfiatalabbak körében.

Bizakodó Bizonytalan Conﬁdent Nyugtalan Nyugodt Motivált Fulﬁlled Félelmetes Tehetetlen Elcsüggedt Frusztrált Örömteli Dühös Felhatalmazással Egyéb (spontán) Nem tudom EU-27 15–24 év QA10ab Amikor az életedre gondolsz, hogyan jellemeznéd legjobban a jelenlegi érzelmi állapotodat? Először is? És akkor? (EU27) (%) Ha megnézzük a hat leggyakrabban említett érzelem szociodemográfiai adatait, egyértelműnek tűnik, hogy a férfiak nagyobb valószínűséggel érzik magukat nyugodtnak (29% vs 22%), magabiztosak (29% vs 25%) és motiváltak (26% vs 22%), míg a nők nagyobb valószínűséggel érzik magukat idegesnek (30% a férfiak 24%-ával szemben) és bizonytalanok (36% vs 32%).

Azok a válaszadók, akik több időt töltöttek az oktatásban, nagyobb valószínűséggel említik a pozitív érzéseket. Például a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 29%-a gondolja úgy, hogy motiváltnak érzi magát, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 13%-ával. Ennek ellenkezője igaz a negatív érzésekre: azok, akik 15 éves vagy fiatalabb tanulmányaikat fejezték be, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy bizonytalanok (43%, szemben a 20 éves vagy annál idősebbek 29%-ával), vagy szorongással (33% vs 25%).

Azok a válaszadók, akiknek a legkevesebb nehézségük van a számlák kifizetésével, a legvalószínűbb, hogy pozitív kifejezésekkel írják le érzelmi állapotukat. Például 31%, akik soha vagy szinte soha nem tapasztaltak nehézségeket, azt mondják, hogy magabiztosak, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 15%-ával. Ezek a válaszadók a legkevésbé valószínű, hogy bizonytalannak érzik magukat (29% szemben a legalább időről időre nehézségekkel küzdők 41–42%-ával) vagy aggodalmasak (a legtöbbször nehézségekkel küzdők 25%-a, szemben a nehézségekkel küzdők 32%-ával).

Azok, akiknek pozitív képük van az EU-ról, nagyobb valószínűséggel vannak pozitív érzéseik, mint azok, akiknek negatív képük van. Például azok 47%-a, akik pozitív képpel rendelkeznek az EU-ról, bizakodónak érzi magát, szemben a negatív képpel rendelkezők 18%-ával. Ennek ellenkezője igaz a bizonytalanság érzéseire (a negatív képekkel rendelkezők 40%-a, szemben a pozitív képekkel rendelkezők 28%-ával) és a szorongásra (34% vs 22%).

Azok a válaszadók, akik úgy gondolják, hogy az életükben a dolgok a helyes irányba mennek, nagyobb valószínűséggel írják le érzelmi állapotukat pozitív kifejezésekkel, és kevésbé valószínű, hogy negatív kifejezéseket választanak. Például a válaszadók 43%-a bízik (szemben azok 23%-ával, akik azt mondják, hogy a dolgok rossz irányba haladnak), 30%-uk pedig bizonytalannak érzi magát (szemben a 41%-kal). Ugyanez vonatkozik azokra is, akik úgy vélik, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban vagy az országukban.

Azok, akik arra számítanak, hogy életkörülményeik és a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva jobb lesz, nagyobb valószínűséggel említik a pozitív érzéseket. Például azok 36% -a, akik úgy gondolják, hogy a dolgok jobbak lesznek az életkörülményeik szempontjából, motiváltnak érzik magukat, szemben azok 16%-ával, akik úgy gondolják, hogy a dolgok rosszabbak lesznek. Ezzel szemben azok a válaszadók, akik a helyzet romlását várják, nagyobb valószínűséggel érzik magukat bizonytalannak vagy nyugtalannak. Például azok 38%-a, akik úgy gondolják, hogy a helyzet rosszabb lesz a nemzetgazdaság számára, bizonytalanságot érez, szemben azokkal, akik úgy gondolják, hogy a dolgok jobbak lesznek.

Hasonlóképpen, azok a válaszadók, akik elégedettek a növekvő megélhetési költségek kezelésére irányuló uniós vagy nemzeti intézkedésekkel, nagyobb valószínűséggel éreznek pozitív érzéseket, míg a negatív érzések esetében ez fordítva igaz. Például az uniós intézkedésekkel elégedettek 36%-a érzi magát magabiztosnak (szemben a nem elégedettek 22%-ával), míg a nem elégedettek 39%-a bizonytalannak érzi magát (szemben az elégedettek 25%-ával).

QA10ab Amikor az életedre gondolsz, hogyan jellemeznéd legjobban a jelenlegi érzelmi állapotodat? Először is? És akkor? (% – EU27)

Bizakodó	Magabiztos	Bizonytalan	Nyugodt	Nyugtalan	Motivált
EU-27	36	26	34	26	26	24
Nemi
Férfi	37	29	32	29	24	26
Nő	36	25	36	22	30	22
Kor
15–24	42	34	28	30	18	37
25–39	37	26	33	25	24	29
40–54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Oktatás (End of)
15–	34	19	43	22	33	13
16–19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Még tanulok	44	36	28	31	20	37
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	26	15	42	15	32	16
Időről időre	33	21	41	20	28	19
Szinte soha/soha	39	31	29	29	25	27
Kép az EU-ról
Pozitív	47	36	28	30	22	31
Semleges	33	23	38	25	28	20
Negatív	18	13	40	17	34	15
Dolgok mennek be az életedben
Helyes irány	43	33	30	29	24	29
Rossz irány	23	14	41	17	32	13
Egyik	33	20	44	22	33	18
A nemzetgazdasági várakozások helyzete
Jobb	46	36	25	29	21	33
Rosszabb	31	22	38	23	30	21
Ugyanaz	42	32	31	29	24	27
Az életkörülmények várható helyzete
Jobb	44	33	25	26	19	36
Rosszabb	27	18	41	20	33	16
Ugyanaz	43	33	30	30	23	28
Elégedettség a megélhetési költségek kezelése érdekében hozott nemzeti intézkedésekkel
Elégedett	43	36	27	30	25	28
Nem elégedett	34	22	38	23	28	22
Elégedettség a megélhetési költségek kezelése érdekében hozott uniós intézkedésekkel
Elégedett	45	36	25	30	23	30
Nem elégedett	32	22	39	22	29	21

Hogyan alakulnak a dolgok az EU-ban és a tagállamokban

A válaszadók körülbelül egynegyede (26%, + 2 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) látja, hogy a dolgok jó irányba haladnak saját országukban, míg egyértelmű többségük (61%, -1 százalékpont) úgy érzi, hogy a dolgok rossz irányba mennek. Miután 2022. április-május és október-november között jelentősen csökkentek az országuk irányával kapcsolatos pozitív érzések, a jelenlegi felmérés eredményei nagyjából stabilak maradtak.

Sem az egyik, sem a másik (spontán) 8 Rossz irányba mennek a dolgok 61 Nem tudom 5 A dolgok a helyes irányba mennek 26 D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? (ORSZÁGUNK) (% – EU-27) Amikor arról van szó, hogy a dolgok hogyan mennek a saját országukban, négy tagállamban a többség úgy gondolja, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak: Luxemburg (60%), Írország (50%), Észtország (41%) és Dánia (40%). A fennmaradó 23 tagállamban a többség úgy látja, hogy a dolgok rossz irányba mutatnak, és ez a nézet különösen elterjedt Szlovákiában (75%), Görögországban (74%) és Franciaországban (73%).

A dolgok a helyes irányba mennek Rossz irányba mennek a dolgok Sem az egyik, sem a másik (spontán) Nem tudom D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? (ORSZÁGUNK) (%)

Tíz tagállam válaszadói sokkal valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között voltak, hogy pozitívak legyenek az országuk irányát illetően. Ez különösen igaz Észtországra (41%, + 12 százalékpont), Dániára (40%, + 11 százalékpont) és Németországra (38%, + 9 százalékpont). Mindazonáltal a válaszadók kisebb valószínűséggel gondolják úgy, hogy országuk további tíz tagállamban a helyes irányba halad, Málta (36%, -29 százalékpont) pedig ebben az arányban különösen nagy csökkenés mellett áll ki, amelyet Portugália (23%, -7 százalékpont) és Luxemburg (60%, -5 százalékpont) követ. A válaszadók aránya hét országban stabil vagy változatlan maradt.

D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? (ORSZÁGUNK) (%) A dolgok a helyes irányba mennek Rossz irányba mennek a dolgok Sem az egyik, sem a másik (spontán) Nem tudom 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november

A szociodemográfiai összeomlás közelebbi vizsgálata megerősíti, hogy a többség minden kategóriában azt látja, hogy saját országa rossz irányba halad.

Bár az eredmények minden korcsoportban hasonlóak, van némi különbség a válaszadók iskolai végzettsége tekintetében: a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végzők nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy országuk a helyes irányba halad, mint azok, akik 19 éves vagy annál fiatalabbak (29% vs 24%).

A vezetők (35%) a legvalószínűbben pozitívak az országuk irányát illetően, különösen a munkanélküliekkel (16%) és a háztartási alkalmazottakkal (18%) szemben.

A jobb pénzügyi helyzetben lévők is nagyobb valószínűséggel lesznek pozitívak. Különösen azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése (31%), nagyobb valószínűséggel fordulnak elő, mint azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak (13%), hogy úgy gondolják, hogy országuk a helyes irányba halad.

Azok a válaszadók, akik elégedettek a saját országukban a demokráciával (42% a nem elégedettek 6%-ával szemben), azok, akik egyetértenek a véleményükkel, számít az országukban (37% vs 11%) és azok, akik szavaztak a legutóbbi nemzeti választásokon (28% vs 19% a nem szavazók körében) nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a dolgok a helyes irányba mennek. Ugyanez a helyzet azok esetében is, akik nemzetgazdasági helyzetük javulását várják (53%, szemben azok 14%-ával, akik úgy vélik, hogy rosszabb lesz).

D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? (ORSZÁGUNK) (% – EU-27)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Nem tudom
EU-27	26	61	5
Nemi
Férfi	28	59	5
Nő	24	61	6
Kor
15–24	28	54	9
25–39	26	62	4
40–54	25	64	4
55+	26	59	6
Oktatás (End of)
15–	24	61	8
16–19	24	64	4
20+	29	58	4
Még tanulok	31	50	10
Társadalmi-szakmai kategória
Önálló vállalkozó	28	60	4
Vezetők	35	52	4
Egyéb fehér gallér	27	62	4
Kézimunkások	20	68	4
Ház személyek	18	69	6
Munkanélküli	16	72	5
Nyugdíjas	27	57	7
Diákok	31	50	10
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	13	76	4
Időről időre	20	69	5
Szinte soha/soha	31	54	6
A hangom számít (országunkban)
Egyetértek	37	49	5
Nem ért egyet	11	79	4
Elégedettség a demokráciával az ember országában
Elégedett	42	42	6
Nem elégedett	6	86	3
A nemzetgazdasági várakozások helyzete
Jobb	53	35	4
Rosszabb	14	76	4
Ugyanaz	35	49	6
Szavaztak a legutóbbi országos választásokon
Igen	28	59	5
Nem	19	66	6

Az uniós polgárok általában valamivel pozitívabbak, ha az Európai Unió irányáról van szó. Továbbra is stabil azoknak a válaszadóknak az aránya, akik jó irányba haladnak az EU-ban: a válaszadóknak csak közel egyharmada (2022 októbere és novembere óta + 1 százalékpont) a 2022. április-május és október-november közötti jelentős csökkenést követően. Ezzel szemben azoknak a válaszadóknak az aránya, akik úgy érzik, hogy az EU-ban a dolgok rossz irányba haladnak, négy százalékponttal, 47%-ra csökkent.

Sem az egyik, sem a másik (spontán) 10 Nem tudom 11 A dolgok a helyes irányba mennek 32 Rossz irányba mennek a dolgok 47 D73.2 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Európai Unió (% – EU27)

Kilenc országban a többség úgy véli, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban. Ez a nézet a legelterjedtebb Írországban (49%), Litvániában (48%) és Luxemburgban (47%). A véleményeket Svédországban osztják meg (41% „helyes irány”, míg 41% „rossz irány”). A fennmaradó 17 országban többségben vannak azok a válaszadók, akik úgy vélik, hogy a dolgok rossz irányba mennek. Ez különösen igaz Görögországban (62%), Franciaországban (61%) és Szlovákiában (59%).

A dolgok a helyes irányba mennek Rossz irányba mennek a dolgok Sem az egyik, sem a másik (spontán) Nem tudom D73.2 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Európai Unió (%)

14 országban elterjedtebbé vált az EU irányával kapcsolatos pozitív hozzáállás, mint 2022 októbere és novembere között. A legnagyobb növekedés Dániában (41%, + 10 százalékpont), Észtországban (39%, + 10 százalékpont) és Finnországban (34%, + 9 százalékpont) figyelhető meg. A válaszadók ez az aránya hat országban csökkent, és – a nemzeti szintű helyzethez hasonlóan – Málta (44%, -21 százalékpont) a legnagyobb csökkenést jelzi. Ez az arány a fennmaradó hét országban nagyrészt stabil maradt.

A dolgok a helyes irányba mennek Rossz irányba mennek a dolgok Sem az egyik, sem a másik (spontán) Nem tudom 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november 2023. március Δ 2022. okt./november D73.2 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Európai Unió (%)

Az uniós szinten zajló irányokkal kapcsolatos vélemények szociodemográfiai mintázatai nagyjából hasonlóak a nemzeti szinttel kapcsolatban korábban megfigyeltekhez. Ezúttal világosabb véleménykülönbség figyelhető meg a korcsoportok között: Minél fiatalabbak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban (a 15–24 évesek 37%-a, szemben az 55 évesek 29%-ával).

A válaszadók képzettségi szintje hatással van az attitűdökre is: a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végzők nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak, mint azok, akik 19 éves vagy annál fiatalabbak voltak (39% szemben a 22–29%-kal).

A vezetők (46%) a legvalószínűbben azt mondják, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban, különösen a munkanélküliekhez (22%) vagy a háztartási alkalmazottakhoz (23%) képest. A pénzügyi feltételek is fontosak, mivel azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel pozitívak a dolgok irányát illetően (38% szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 15%-ával).

Azok, akiknek pozitív képük van az EU-ról, valószínűbbek, mint azok, akik negatív képet mutatnak arról, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak (53% szemben a 6%-kal). Hasonlóképpen, azok, akik egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban (50% vs 17%, akik nem értenek egyet), azok, akik elégedettek a demokráciával az EU-ban (51% vs 11% elégedetlenek), és azok, akik szavaztak a legutóbbi európai választásokon (39%, szemben a nem szavazók 23%-ával), nagyobb valószínűséggel érzik úgy, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak. Emellett azok is, akik az európai politikát követik, nagyobb valószínűséggel osztják meg ezt a véleményt, mint azok, akik nem (40% vs 23%).

Végezetül a nemzeti és uniós szintű helyzettel kapcsolatos attitűdök is összefüggenek. Azok háromnegyede, akik úgy gondolják, hogy a dolgok jó irányba haladnak a saját hazájukban, azt is gondolják, hogy a dolgok jól mennek az EU-ban, míg azok 70%-a, akik úgy gondolják, hogy a dolgok nemzeti szinten rossz irányba mennek, szintén negatívnak érzi azt, hogy a dolgok milyen irányba mennek az EU-ban.

D73.2 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Európai Unió (% – EU27)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Nem tudom
EU-27	32	47	11
Nemi
Férfi	34	48	9
Nő	31	47	12
Kor
15–24	37	38	15
25–39	36	46	9
40–54	32	51	8
55+	29	49	12
Oktatás (End of)
–15	22	52	16
16–19	29	53	9
20+	39	43	8
Még tanulok	39	34	16
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	34	47	8
Vezetők	46	39	6
Egyéb fehér gallér	37	48	8
Kézimunkások	27	55	8
Ház személyek	23	53	14
Munkanélküli	22	56	13
Nyugdíjas	28	48	13
Diákok	39	34	16
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	15	65	9
Időről időre	26	57	9
Szinte soha/soha	38	41	11
Kép az EU-ról
Pozitív	53	27	10
Semleges	20	56	13
Negatív	6	85	4
Az országban dolgok mennek be...
Helyes irány	75	16	5
Rossz irány	18	70	7
Egyik	14	7	6
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	50	32	8
Nem ért egyet	17	64	10
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	51	29	10
Nem elégedett	11	74	6
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	39	42	8
Nem	23	56	13
Kövesse az európai politikát
Kövesd	40	43	7
Nem követi	23	53	15

1.1. Orosz agresszió Ukrajna ellen

Az Európai Unió Ukrajnának nyújtott támogatásának jóváhagyása egy évvel az orosz háború kezdete után is erős marad. Több mint háromnegyedük jóváhagyja az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást, amely stabil fejlődés 2022 októberéhez és novemberéhez képest (76%, + 2 százalékpont). Az uniós támogatás 36%-a „határozottan egyetért” – ez három százalékpontos növekedést jelent. Körülbelül egyötöde (21%, -2 százalékpont) helyteleníti az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást, ebből 7% (nincs változás), aki „erősen helyteleníti” az EU-t.

Ezek a megállapítások összhangban vannak az Európai Bizottság 2023 január-februárban végzett standard Eurobarométer felmérésének adataival, amelyek azt mutatják, hogy az uniós polgárok nagy többsége (65%-tól 91%-ig terjedő arányban) egyetért az EU által az Ukrajna elleni orosz invázióra válaszul hozott intézkedésekkel18 Európai Bizottság, 98. sz. standard Eurobarométer felmérés – 2022–2023. tél (EB 98.2), elérhető a következő internetcímen: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Határozottan. 36 Némileg jóváhagyva 40 Némileg nem ért egyet 14 Határozottan nem ért egyet 7 Nem tudom, 3 QA23 Összességében egyetért-e vagy nem ért egyet azzal, hogy az Európai Unió támogatja Ukrajnát Oroszország Ukrajna elleni invázióját követően? (EU27) (%) Az orosz inváziót követően az EU minden országban abszolút többsége támogatja Ukrajnát. Ez az arány Svédországban (97%), Finnországban (96%), Hollandiában és Portugáliában (95%) a legmagasabb. Szlovákiában, Görögországban (mindkettő 51%) és Bulgáriában (54%) a válaszadók a legkisebb valószínűséggel hagyják jóvá. Csehországgal (39%) együtt Görögország (46%), Szlovákia (44%) és Bulgária (39%) is a legtöbb elutasító ország. Az előző felméréshez hasonlóan Európa délkeleti területein is elterjedtebb az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás elutasítása.

Térkép Jelmagyarázat QA23 Összességében egyetért-e vagy nem ért egyet azzal, hogy az Európai Unió támogatja Ukrajnát Oroszország Ukrajna elleni invázióját követően? „Jóváhagyás” összesen (%) Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyásának szintje 14 országban nőtt azóta, hogy ezt a kérdést legutóbb 2022. október-novemberben tették fel. Különösen Ciprus (68%, + 15 százalékpont) emeli ki a legnagyobb növekedést ebben az arányban, amelyet Belgium és Horvátország követ (mindkettő 82%, + 7 százalékpont). Mindazonáltal Csehországban (58%, -10 százalékpont) és Észtországban (72%, -4 százalékpont) csökkent a jóváhagyás szintje. Ez a szám Svédországban stabil vagy változatlan maradt.

QA23 Összességében egyetért-e vagy nem ért egyet azzal, hogy az Európai Unió támogatja Ukrajnát Oroszország Ukrajna elleni invázióját követően? (%)

Határozottan jóváhagyja	Némileg jóváhagyják	Némileg nem ért egyet	Határozottan nem ért egyet	Nem tudom	„Jóváhagyás” összesen	„Eltérés” összesen
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március-október/november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
LÉGY	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
EL	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
IT	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
CY	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
LU	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
AT	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

A magasan képzett válaszadók nagyobb valószínűséggel hagyják jóvá az EU támogatását Ukrajnának az orosz inváziót követően (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 81%-a, szemben a korábban elhagyottak 72–73%-ával). A jobb társadalmi-gazdasági helyzetben lévők körében is magasabb a jóváhagyás szintje. Ez különösen igaz a vezetőkre (83% szemben a lakók 68%-ával), azok, akik soha vagy szinte soha nem szenvednek nehézségeket a számlák kifizetésében (82% szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 62%-ával), valamint azok, akik magukat a társadalom felső vagy felső középosztályához tartozónak tekintik (86–94% szemben azok 72%-ával, akik munkásosztálynak vagy alsó középosztálynak tekintik magukat).

Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása is magasabb azon országok között, amelyek pozitív képet mutatnak az EU-ról (91%, szemben azok 46%-ával, akiknek az EU-ról alkotott képe negatív).

Azok a válaszadók, akik arra számítanak, hogy életkörülményeik és nemzetgazdasági helyzetük egy éven belül javulni fog, nagyobb valószínűséggel hagyják jóvá az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást (80–83%-uk, szemben azok 67–71%-ával, akik azt várják, hogy rosszabbodjanak). Hasonlóképpen, azok, akik elégedettek az emelkedő megélhetési költségek kezelésére hozott uniós és nemzeti intézkedésekkel, hajlamosabbak jóváhagyni ezt a támogatást (88–89%, szemben a nem elégedettek 68–70%-ával).

QA23 Összességében egyetért-e vagy nem ért egyet azzal, hogy az Európai Unió támogatja Ukrajnát Oroszország Ukrajna elleni invázióját követően? (%)

„Jóváhagyás” összesen	„Eltérés” összesen
EU-27	76	21
Nemi
Férfi	76	22
Nő	76	21
Kor
15–24	79	18
25–39	75	23
40–54	74	23
55+	77	20
Oktatás (End of)
–15	72	24
16–19	73	25
20+	81	16
Még tanulok	81	15
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	78	20
Vezetők	83	15
Egyéb fehér gallér	79	19
Kézimunkások	70	28
Ház személyek	68	29
Munkanélküli	70	27
Nyugdíjas	77	20
Diákok	81	15
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	62	34
Időről időre	69	28
Szinte soha/soha	82	16
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	72	25
Az alsó középosztály	72	25
A középosztály	78	20
A felső középosztály	86	13
A felső osztály	94	5
Kép az EU-ról
Pozitív	91	8
Semleges	73	23
Negatív	46	51
A nemzetgazdaság várakozási helyzete
Jobb	83	15
Rosszabb	71	26
Ugyanaz	81	16
Az életkörülmények várható helyzete
Jobb	80	19
Rosszabb	67	30
Ugyanaz	83	14
Elégedettség a megélhetési költségek kezelése érdekében hozott nemzeti intézkedésekkel
Elégedett	88	11
Nem elégedett	70	27
Elégedettség a megélhetési költségek kezelése érdekében hozott uniós intézkedésekkel
Elégedett	89	10
Nem elégedett	68	29

1.2. Az infláció és az emelkedő megélhetési költségek

Az emelkedő inflációs szintek és a háztartások vásárlóerejét sújtó megélhetési költségek válsága miatt az uniós polgárok többsége nem elégedett az EU és a nemzeti kormányok által e probléma kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel, és az arányok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak.

Tízből több mint három (33%, 2022 októbere és novembere óta nincs változás) elégedett a nemzeti kormányai által az emelkedő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedésekkel. Közel kétharmaduk (65%, + 1 százalékpont) azt mondja, hogy nem elégedett, köztük 28% (+ 1 százalékpont), akik egyáltalán nem elégedettek.

Hasonló arány (32%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) azt jelzi, hogy elégedettek az EU által hozott intézkedésekkel, míg 57%-uk (+ 1 százalékpont) nem elégedett, beleértve közel egynegyedét (23%, + 1 százalékpont), akik szerint „egyáltalán nem elégedettek”.

Az előző felméréshez hasonlóan a válaszadók általában kritikusabbak a nemzeti kormányaik által hozott intézkedésekkel szemben, mint az EU által hozott intézkedésekkel szemben (65%-uk, illetve 57%-uk „nem elégedett”), annak ellenére, hogy a „nem tudom” válaszokat az EU-hoz képest nagyobb valószínűséggel adják meg, mint a nemzeti kormányok (11%, illetve 2%).

2023. március 2022. okt./november 2023. március 2022. okt./november A (nemzeti) kormány? Az EU-t? „Elégedett” összesen Nem tudom „Nem elégedett” összesen 2023. márc. – 2022. okt./november QA24 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) (EU27) kezelésére eddig hozott intézkedésekkel (%) A többség elégedett azokkal az intézkedésekkel, amelyeket nemzeti kormányaik három országban, azaz Luxemburgban (63%), Dániában (54%) és Írországban (51%) hoztak a növekvő megélhetési költségek kezelése érdekében. A fennmaradó 24 országban azonban a többség nem elégedett a nemzeti kormányok fellépésével. Ez a helyzet különösen Görögország (85%), Ciprus és Szlovákia (mindkettő 84%) esetében.

„Elégedett” összesen Nem tudom „Nem elégedett” összesen QA24.1 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a (NATIONALITY) kormány által az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (%) Három tagállamban a válaszadók többsége elégedett az EU által az emelkedő megélhetési költségek kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel: Lengyelország (51%), Írország (47%) és Dánia (42%). 23 országban a többség nem elégedett, a legmagasabb arány Cipruson (82%), Görögországban (78%) és Szlovákiában (72%) volt megfigyelhető. A véleményeket Luxemburgban osztják meg (45% „elégedett”, míg 45% „nem elégedett”).

„Elégedett” összesen Nem tudom „Nem elégedett” összesen QA24.2 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az EU által az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (%)

2022. október-novemberhezképest 14 országban csökkent a nemzeti kormányok által az emelkedő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedésekkel való elégedettség. Málta (34%, –32 százalékpont) különösen nagy mértékű elégedettségcsökkenést mutat, ezt követi Portugália (28%, -11 százalékpont) és Szlovénia (25%, -10 százalékpont). Ezzel szemben hat országban nőtt az elégedettség szintje: Lengyelország (47%, + 9 százalékpont), Dánia (54%, + 8 százalékpont), Belgium (44%, + 8 százalékpont), Németország (39%, + 8 százalékpont), Litvánia (29%, + 8 százalékpont) és Lettország (26%, + 4 százalékpont).

Az EU által hozott intézkedésekkel való elégedettség szintje 2022 októbere és novembere óta 13 országban csökkent, és ismét több mint tíz százalékponttal csökkent Máltán (28%, -24 százalékpont), Portugáliában (33%, -12 százalékpont) és Szlovéniában (23%, -11 százalékpont). Ezzel szemben ez az arány nyolc országban nőtt, különösen Németországban (36%, + 9 százalékpont), Lettországban (33%, + 9 százalékpont) és Belgiumban (39%, + 8 százalékpont). Az eredmények további hat országban stabilak.

QA24.2 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az EU által az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (%)

„Elégedett” összesen	Összesen „Nem elégedett”
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	32	-1	57	1	11	0
LÉGY	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
EL	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
IT	44	6	51	-5	5	-1
CY	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
LU	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
AT	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

A szociodemográfiai rétegek mélye a nemzeti kormányok és az EU által a növekvő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos attitűdök következetes mintáit mutatja. Az elégedettség szintje a válaszadók képzettségi szintjétől és társadalmi-gazdasági körülményeitől függően változik. A 20 éves vagy annál idősebb (a nemzeti kormányok esetében 36%, az EU-ban 35%-os) teljes munkaidős oktatást végzők nagyobb valószínűséggel elégedettek, mint azok, akik 15 éves vagy annál fiatalabbak voltak (31% és 27%). A társadalmi-gazdasági tényezőket tekintve az elégedettség szintje a vezetők körében a legmagasabb (a kormányok esetében 40%, más fehér nyakörvekkel együtt 40% az EU-ban), valamint azok körében, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek nehézségekkel a számlák kifizetésével (37% és 35%), míg a munkanélküliek (20% és 21%), valamint azok, akiknek nehézségeik vannak a számlák kifizetésével (21% és 20%).

Azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról, nagyobb valószínűséggel elégedettek az EU által hozott intézkedésekkel, mint azok, akiknek negatív képük van (48% vs 10%). Emellett nagyobb valószínűséggel elégedettek nemzeti kormányuk fellépésével is (44%, illetve 17%).

Azok, akik nemzetgazdasági helyzetük és életkörülményeik javulását várják egy év múlva, nagyobb valószínűséggel elégedettek a meghozott intézkedésekkel. Például azok 47%-a, akik életkörülményeik javulását várják, elégedett a nemzeti kormányaik és az EU által hozott intézkedésekkel, szemben azokkal, akik életkörülményeik romlását tervezik.

Hasonlóképpen, azok, akik azt állítják, hogy csökkent az életszínvonaluk, kevésbé valószínű, hogy azt mondják, elégedettek a nemzeti kormányaik és az EU által hozott intézkedésekkel (23% mindkettő esetében), mint azok, akik azt állítják, hogy növekedést tapasztaltak vagy nem várnak változást (49% a nemzeti kormányok és 45% az EU számára).

QA24 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az eddigi intézkedésekkel az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében... (% – EU27)

A (nemzeti) kormány	Az EU
EU-27	33	32
Nemi
Férfi	34	33
Nő	32	31
Kor
15–24	32	34
25–39	32	34
40–54	33	33
55+	34	30
Oktatás (End of)
–15	31	27
16–19	32	32
20+	36	35
Még tanulok	34	34
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	36	33
Vezetők	40	40
Egyéb fehér gallér	35	40
Kézimunkások	29	29
Ház személyek	25	26
Munkanélküli	20	21
Nyugdíjas	34	29
Diákok	34	34
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	21	20
Időről időre	27	30
Szinte soha/soha	37	35
Kép az EU-ról
Pozitív	44	48
Semleges	27	24
Negatív	17	10
A nemzetgazdasági várakozások helyzete
Jobb	58	54
Rosszabb	22	24
Ugyanaz	41	40
Az életkörülmények várható helyzete
Jobb	47	47
Rosszabb	22	22
Ugyanaz	40	38
A maga életszínvonala...
Már most is csökken	23	23
Még nem csökkent, de lesz	40	40
Nem változott/ növekedett	49	45

1.3. A polgárok élete több válság idején

Az európaiak életszínvonalának változása

Tízből közel nyolcan már a következő évben csökkentek vagy előre jelezték életszínvonaluk csökkenését, annak ellenére, hogy ez az arány csökken.

A válaszadókat arra kérték, hogy gondolkodjanak személyes életszínvonalukon, gondolkodjanak olyan kérdésekről, mint a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak. A válaszadók fele azt állítja, hogy már csökkent az életszínvonala, és arra számít, hogy ez a következő évben is így lesz. Tízből közel három (29%) azt jelzi, hogy az életszínvonal még nem csökkent, de úgy vélik, hogy a következő évben ez lesz a helyzet. Közel egyötödük (19%) nem számít semmilyen változásra vagy az életszínvonalra gyakorolt hatásra, míg 1 százalékuk szerint emelkedett az életszínvonaluk.

Nem tudom, 1 Az Ön életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy a következő évben is ez lesz a helyzet. 50 Az Ön életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy ez lesz a helyzet a következő évben. 29 Nem vársz semmilyen változást, vagy az életszínvonalra gyakorolt hatás 19 Az Ön életszínvonala vagy életszínvonala nőtt 1 Az Ön életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy ez a következő évben is így lesz + 4 Az életszínvonal még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy ez lesz a háború a következő évben -10 Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalra + 5 Emelkedett az életszínvonala 0 Nem tudom + 1 QA25 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak hatással vannak a világgazdaságra, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Az Ön személyes életszínvonalára (pl. árukra és szolgáltatásokra) gondolva, mely állítások állnak legközelebb az Ön személyes helyzetéhez? (%) Ezek az eredményekismét egybevágnak a 2023. január-februári standard Eurobarométer felmérés megállapításaival, amely konkrétabban az ukrajnai háború személyes pénzügyekre gyakorolt hatására összpontosított, és az uniós polgárok nagy többsége (63%) azt mondta, hogy az ukrajnai háború személyesen súlyos pénzügyi következményekkel jár19 Európai Bizottság, 98. sz. standard Eurobarométer felmérés – 2022–2023. tél (EB 98.2), elérhető a következő internetcímen: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Ezen eredmények és a 2022. október-novemberi eredményekösszehasonlítása vegyes képet mutat az uniós polgárok életszínvonalának változásáról. Egyrészt azok aránya, akik látták az életszínvonaluk romlását, kismértékben nőtt (+ 4 százalékpont). Másrészt a válaszadók jelenleg sokkal kevésbé valószínű, hogy azt mondják, hogy bár az életszínvonaluk még nem csökkent, a következő évben továbbra is romlásra számítanak (-10 százalékpont), és nagyobb valószínűséggel jelzik azt is, hogy nem várnak változást (+ 5 százalékpont).

24 országban (2022. október-november 14-hez képest) a válaszadók által adott leggyakoribb válasz az, hogy már csökkent az életszínvonaluk, és arra számítanak, hogy a következő évben is ez lesz a helyzet. Különösen magas az életszínvonaluk romlását tapasztaló arány Cipruson (76%), Görögországban és Spanyolországban (mindkettő 66%).

Dániában és Hollandiában (mindkettő 42%) a legtöbb válaszadó azt állítja, hogy nem vár semmilyen változást vagy hatást az Ön életszínvonalára, míg a svédek (37%) nagy valószínűséggel azt jelzik, hogy életszínvonaluk még nem csökkent, de úgy vélik, hogy ez a helyzet a következő évben.

Az Ön életszínvonala már csökkent, és azt várja, hogy ez a helyzet a következő évben is megmaradjon. Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalra Az Ön életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy a következő évben ez lesz a helyzet. QA25 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak hatással vannak a világgazdaságra, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Az Ön személyes életszínvonalára (pl. árukra és szolgáltatásokra) gondolva, mely állítások állnak legközelebb az Ön személyes helyzetéhez? (% – a leggyakrabban említett válasz országonként) 17 országban a válaszadók sokkal valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között, hogy azt mondják, hogy már csökkent az életszínvonaluk, és arra számítanak, hogy a következő évben ez még mindig így lesz. Spanyolországban (66%, + 12 százalékpont), Bulgáriában (62%, + 11 százalékpont), Szlovákiában (52%, + 11 százalékpont), Írországban (57%, + 10 százalékpont) és Lengyelországban (47%, + 10 százalékpont) legalább tíz százalékpontos növekedést figyeltek meg. A válaszadók arányának csökkenése Dániában (34%, -5 százalékpont), Lettországban (34%, -4 százalékpont), Belgiumban (47%, -3 százalékpont) és Máltán (62%, -3 százalékpont) figyelhető meg.

Azok az arányok, amelyek életszínvonala még nem csökkent, de a következő évben várhatók, minden országban csökkennek, leginkább Luxemburgban (31%, -18 százalékpont), Dániában (22%, -16 százalékpont), Csehországban (26%, -16 százalékpont), Finnországban (30%, -16 százalékpont) és Szlovákiában (34%, -16 százalékpont). Ezzel szemben a válaszadók jelenleg nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy 17 országban nem várnak változást vagy hatást az életszínvonalukra. Ez különösen igaz Dániára (42%, + 20 százalékpont), Belgiumra (23%, + 12 százalékpont) és Hollandiára (42%, + 12 százalékpont).

QA25 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak hatással vannak a világgazdaságra, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Az Ön személyes életszínvonalára (pl. árukra és szolgáltatásokra) gondolva, mely állítások állnak legközelebb az Ön személyes helyzetéhez? (%)

Az Ön életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy a következő évben is ez lesz a helyzet.	Az Ön életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy a következő évben ez lesz a helyzet.	Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalra	Nőtt az életszínvonala	Nem tudom	Összesen „Azt hiszed, hogy az életszínvonal a következő évben csökkenni fog”
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
LÉGY	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
EL	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
IT	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
CY	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
LU	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
AT	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

A legtöbb szociodemográfiai kategóriába tartozó polgárok életszínvonala romlott, és elvárják, hogy ez a következő évben is így lesz.

A 15–24 éves válaszadók kevésbé valószínűnek tartják, hogy már tapasztalták életszínvonaluk csökkenését (43%, szemben az idősebb korosztály 49–52%-ával), és valamivel nagyobb valószínűséggel állítják azt, hogy nem várnak változást vagy hatást az életszínvonalukra (22% vs 17%–19%). Azok a válaszadók, akik a teljes munkaidős oktatást 15 éves vagy annál fiatalabb korban hagyták el, valószínűleg azt mondják, hogy már rosszabbodott az életszínvonaluk (61% szemben a 20 éves vagy annál idősebb végzettek 41%-ával), míg azok, akik 20 éves vagy annál idősebb korban hagyták el az oktatást, a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy nem várnak változást (23%, szemben a 19 éves vagy annál fiatalabb végzettek 14–15%-ával).

A rosszabb társadalmi-gazdasági helyzetben lévő válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy életszínvonaluk romlott, és kevésbé valószínű, hogy azt mondják, hogy nem várnak változást. Például a munkanélküliek több mint kétharmada (67%) azt állítja, hogy javult az életszínvonala, szemben a vezetők 38%-ával. Hasonlóképpen a legtöbb problémával küzdők több mint háromnegyede (78%) azt állítja, hogy életszínvonala romlott, szemben a soha vagy ritkán nehézségekkel küzdők 41%-ával.

A magasabb válaszadók a társadalmi létrán helyezkednek el, annál kevésbé valószínű, hogy azt mondják, hogy az életszínvonaluk rosszabbodott: A társadalom felső vagy felső középosztályába tartozóknak 26–28%-a mondja ezt, szemben azokkal, akik munkásosztálynak tekintik magukat.

QA25 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak hatással vannak a világgazdaságra, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Az Ön személyes életszínvonalára (pl. árukra és szolgáltatásokra) gondolva, mely állítások állnak legközelebb az Ön személyes helyzetéhez? (%)

Az Ön életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy a következő évben is ez lesz a helyzet.	Az Ön életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy a következő évben ez lesz a helyzet.	Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalra	Nőtt az életszínvonala
EU-27	50	29	19	1
Nemi
Férfi	48	29	20	2
Nő	52	29	17	1
Kor
15–24	43	29	22	3
25–39	49	31	17	2
40–54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Oktatás (End of)
–15	61	23	14	1
16–19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Még tanulok	41	30	25	1
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	45	30	23	2
Vezetők	38	33	26	2
Egyéb fehér gallér	45	34	18	2
Kézimunkások	56	28	13	2
Ház személyek	61	23	14	2
Munkanélküli	67	18	12	1
Nyugdíjas	53	26	19	1
Diákok	41	30	25	1
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	78	13	7	1
Időről időre	62	26	10	1
Szinte soha/soha	41	32	24	2
Az Európai Parlament képe
Pozitív	41	34	23	2
Semleges	51	29	17	1
Negatív	65	20	13	1

Hogy mennek a dolgok a polgárok magánéletében?

Közel kétharmada (64%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) úgy érzi, hogy a dolgok személyesen a helyes irányba mennek, míg valamivel több mint egy ötödik (22%, -2 százalékpont) azt mondja, hogy a dolgok rossz irányba mennek.

Tekintettel azon személyek általános arányának kismértékű csökkenésére, akik már tapasztalták életszínvonaluk csökkenését, vagy azt a következő évben tervezik, nem meglepő, hogy a jelenlegi felmérésben a dolgok helyes irányba mutató aránya stabilizálódott a 2022. április-május és október-november közötti romlást követően.

A dolgok a helyes irányba mennek 64 Nem tudom, 5 Sem az egyik, sem a másik (spontán) 9 Rossz irányba mennek a dolgok 22 D73.4 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Ön élete személyesen (EU27) (%) A legtöbb tagállamban a többség úgy érzi, hogy a dolgok személyesen a helyes irányba haladnak, tízből több mint nyolcan Svédországban (83%), Dániában (82%), Hollandiában és Luxemburgban (mindkettő 81%) osztják ezt az érzést. A spektrum másik oldalán Lengyelországban, Portugáliában (mindkét esetben 47%) és Romániában (48%) kevesebb mint a fele pozitív a magánéletét illetően.

Rossz irányba mennek a dolgok A dolgok a helyes irányba mennek Sem az egyik, sem a másik (spontán) Nem tudom D73.4 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Ön élete személyesen (%) Az optimizmus, hogy a dolgok a személyes életükben a helyes irányba haladnak, gyakoribb, mint 2022 októbere és novembere között volt kilenc országban, különösen Belgiumban (64%, + 10 százalékpont), Olaszországban (59%, + 9 százalékpont), Dániában (82%, + 7 százalékpont) és Finnországban (69%, + 7 százalékpont). Ez a csökkenés Csehországban (65%-os, -6 százalékpont), Ausztriában (66%, -5 százalékpont) és Szlovákiában (56%, -4 százalékpont) csökkent. Azok aránya, akik úgy érzik, hogy a dolgok jó irányba haladnak, 15 országban stabil vagy változatlan maradt.

D73.4 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Ön élete személyesen (%)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Sem az egyik, sem a másik (spontán)	Nem tudom
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
LÉGY	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
EL	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
IT	59	9	29	-7	8	0	4	-2
CY	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
LU	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
AT	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Minél fiatalabbak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy optimistának érzik magukat azzal kapcsolatban, hogy a dolgok milyen irányba mennek a személyes életükben (a 15–24 évesek 74%-a szemben az 55 évesek 60%-ával). Az oktatás szintje is szerepet játszik: a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást befejezők 72%-a úgy érzi, hogy a dolgok jó irányba haladnak, míg a 15 éves vagy annál fiatalabbak körében ez az arány 52%.

A vezetők (79%) a legvalószínűbben pozitívak (szemben a munkanélküliek 42%-ával), csakúgy, mint azok, akik a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdenek (a ritkán vagy soha nem küzdők 75%-a, míg a legtöbbször nehézségekkel küzdők 34%-a). Ezenkívül az az érzés, hogy a dolgok rossz irányba mennek az életükben, a többség osztja azokat, akiknek a legtöbb nehézsége van a számlák kifizetése (49%).

Azok, akik magasabbra helyezik magukat a társadalmi létrán, nagyobb valószínűséggel érzik magukat pozitívnak az életük irányát illetően (azok 83%-a, akik magukat a felső középosztály részének tekintik, szemben azok 51%-ával, akik magukat munkásosztálynak tekintik).

Végül azok, akik látták az életszínvonaluk romlását, sokkal kisebb valószínűséggel érzik úgy, hogy a dolgok személyesen a helyes irányba mennek, mint azok, akik (még) nem tapasztaltak csökkenést (55% vs 72–78%).

D73.4 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba vagy rossz irányba haladnak...? Az Ön élete személyesen (% – EU27)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Nem tudom
EU-27	64	22	5
Nemi
Férfi	66	21	4
Nő	63	23	5
Kor
15–24	74	16	3
25–39	68	20	4
40–54	63	24	4
55+	60	23	6
Oktatás (End of)
–15	52	29	7
16–19	60	26	4
20+	72	16	4
Még tanulok	77	13	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	69	18	5
Vezetők	79	11	3
Egyéb fehér gallér	67	22	4
Kézimunkások	59	27	4
Ház személyek	52	31	7
Munkanélküli	42	41	4
Nyugdíjas	61	22	6
Diákok	77	13	4
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	34	49	5
Időről időre	50	35	5
Szinte soha/soha	75	13	4
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	51	31	6
Az alsó középosztály	55	30	4
A középosztály	71	17	4
A felső középosztály	83	10	2
A felső osztály	83	11	3
Az Ön életszínvonala
Már csökkentették	55	28	5
Még nem csökkent, de lesz	72	17	4
Nem változott/növekszik	78	13	3

A polgárok elvárásai az életkörülményeikről egy év múlva

Tízből négy (39%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) arra számít, hogy életkörülményei egy év múlva rosszabbak lesznek, míg tízből valamivel több mint egy (12%, -1 százalékpont) szerint jobb lesz. A többség (46%, + 4 százalékpont) arra számít, hogy változatlan marad.

A személyes életük jövőbeli irányával kapcsolatos optimizmushoz hasonlóan az életkörülmények romlására vonatkozó várakozások is stabilizálódtak a 2021. november-december és 2022. október-november közötti jelentős növekedést követően.

Jobb 12 Rosszabb 39 Ugyanaz a 45 Nem tudom, 3 SD21.1 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? Az Ön életkörülményei (EU27) (%) Nyolc országban a többség úgy véli, hogy az életkörülmények rosszabbodnak a következő évben, a legnagyobb arányban Szlovákiában (59%), Csehországban (55%), Franciaországban és Görögországban (mindkettő 49%). A fennmaradó 19 országban a többség azt várja, hogy az életkörülmények változatlanok maradjanak. Ez különösen igaz Dániára, Finnországra (65%) és Hollandiára (62%).

Minden országban kevesebb mint minden ötödik gondolja úgy, hogy életkörülményei egy év múlva jobbak lesznek. A válaszadók legnagyobb valószínűséggel Lettországban (19%), Horvátországban és Dániában (18%) osztják ezt a nézetet.

Nyolc országban a válaszadók kevésbé valószínű, hogy 2022 októbere és novembere között arra számítanak, hogy egy év múlva jobbak lesznek az életkörülményeik, a legnagyobb csökkenés Svédországban (12%, -7 százalékpont), Luxemburgban (11%, -6 százalékpont) és Romániában (17%, -6 százalékpont) figyelhető meg.

Jobb Ugyanaz Rosszabb Nem tudom SD21.1 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? Életkörülményei (%)

Spanyolország (37%, + 8 százalékpont), Luxemburg (42%, + 7 százalékpont), Franciaország (49%, + 4 százalékpont) és Szlovénia (43%, + 4 százalékpont) az egyetlen olyan ország, ahol az életkörülményeik romlására számító arányok a következő évben növekedtek. A válaszadók ez az aránya 11 országban csökkent, leginkább Máltán (38%, -9 százalékpont), Lettországban (23%, -9 százalékpont), Magyarországon (35%, -8 százalékpont) és Litvániában (26%, -8 százalékpont).

SD21.1 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? Életkörülményei (%)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz	Nem tudom
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
LÉGY	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
EL	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
IT	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
CY	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
LU	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
AT	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

A legtöbb szociodemográfiai csoport válaszadója nagyobb valószínűséggel gondolja úgy, hogy életkörülményei egy év múlva rosszabbak lesznek, mint azt gondolni, hogy jobbak lesznek.

A 25 éves vagy annál idősebb válaszadók valószínűbbek, mint a 15–24 évesek, hogy az életkörülményeik rosszabbodnak (37–41%, illetve 30%). Az az érzés, hogy az életkörülmények rosszabbak lesznek, szintén gyakoribb azoknál a válaszadóknál, akik 20 éves koruk előtt befejezték a teljes munkaidős oktatást (43–46%, szemben a 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkezők 35%-ával).

A munkanélküliek (48%), a házimunkások (46%) és a fizikai dolgozók (45%) a legnagyobb valószínűséggel úgy vélik, hogy életkörülményeik egy év múlva rosszabbak lesznek, különösen a vezetőkhöz képest (31%). Ugyanez igaz azokra is, akiknek a legtöbb nehézsége van a számlák kifizetése (61%, szemben azok 32%-ával, akik soha vagy ritkán nehézségekbe ütköznek).

Azok a válaszadók, akik magukat a társadalom felső rétegének tekintik, az egyetlenek, amelyek közül az életkörülmények jobbak lesznek (26% „jobb” vs. 20% „rosszabb”), és azokkal együtt, akik felső középosztálynak tekintik magukat (22%), a legkevésbé várhatók a körülmények rosszabbodása (szemben azok 50%-ával, akik munkásosztálynak tekintik magukat).

A vidéki falvakban vagy kis- és közepes méretű városokban élő válaszadók nagyobb valószínűséggel várják el a nagyobb városokban élőknél, hogy a helyzet rosszabbodni fog (40–41% vs 35%).

Azon válaszadók aránya, akik az életkörülményeik javulását várják a következő évben, a 15–24 évesek (20%), a munkanélküliek (19%) és a felső osztályba tartozók (26%) közül a legmagasabbak.

SD21.1 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? Az Ön életkörülményei (EU27) (%)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz	Nem tudom
EU-27	12	39	46	3
Nemi
Férfi	14	37	46	3
Nő	10	41	46	3
Kor
15–24	20	30	45	5
25–39	18	37	42	3
40–54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Oktatás (End of)
–15	7	46	43	4
16–19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Még tanulok	18	28	48	6
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	15	34	48	3
Vezetők	14	31	53	2
Egyéb fehér gallér	13	36	48	3
Kézimunkások	14	45	38	3
Ház személyek	9	46	42	3
Munkanélküli	19	48	29	4
Nyugdíjas	5	42	50	3
Diákok	18	28	48	6
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	11	61	26	2
Időről időre	11	49	37	3
Szinte soha/soha	13	32	52	3
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	9	50	38	3
Az alsó középosztály	9	48	40	3
A középosztály	14	34	49	3
A felső középosztály	16	22	60	2
A felső osztály	26	20	53	1
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	10	41	46	3
Kis/közepes méretű város	13	40	44	3
Nagyváros	13	35	48	4

A polgárok elvárásai a nemzetgazdasággal kapcsolatban

Nem tudom, 4 Ugyanaz a 31 Rosszabb 52 Jobb 13 SD21.2 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? Az (állampolgársági) gazdaság helyzete (EU27) (%) Azuniós polgárok kevésbé pesszimistákká váltak nemzetgazdaságuk helyzetét illetően, bár ez közvetlenül nem eredményez határozottabb pozitív kilátásokat. A válaszadók többsége (52%) arra számít, hogy egy év múlva romlik a nemzetgazdasági helyzet. Ez az arány 2022 októbere és novembere óta nyolc százalékponttal csökkent, miután 2021 novembere és decembere és 2022 októbere és novembere között jelentősen nőtt a válaszadók aránya (+ 23 százalékpont). Tízből három (31%) gondolja úgy, hogy a helyzet változatlan marad, ami hét százalékpontos növekedést jelent. Végül tízből több mint egy (13%, + 2 százalékpont) arra számít, hogy a helyzet a következő évben javulni fog.

Egy tagállam kivételével a többség arra számít, hogy nemzetgazdasági helyzete egy év múlva rosszabb lesz: Svédországban 69%, Szlovákiában 68% és Csehországban 64%, Olaszországban 40%, Litvániában és Cipruson pedig 42%. Dánia (34%) az egyetlen olyan ország, ahol a helyzet romlására számító válaszadók kisebbségben vannak.

Dániával együtt (42%) Cipruson (40%), Olaszországban (39%) és Litvániában (38%) viszonylag magas a válaszadók aránya. Az egyes országokban kevesebb mint egyötöd számít arra, hogy a helyzet javulni fog. Dániában, Ausztriában (19%), Olaszországban és Máltán (18%) a legvalószínűbb az optimistaság.

Jobb Ugyanaz Rosszabb SD21.2 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (%) 21 országban csökkentek azok az arányok, amelyek azt várják, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva romlani fog. Kilenc országban legalább tíz százalékpontos csökkenés figyelhető meg, különösen Németországban (54%, -20 százalékpont), Hollandiában (52%, -17 százalékpont) és Litvániában (42%, -16 százalékpont).

A nemzetgazdasági helyzettel kapcsolatos optimizmus a következő évben nyolc országban nőtt, különösen Németországban (15%, + 9 százalékpont), Ausztriában (19%, + 5 százalékpont), Magyarországon (13%, + 5 százalékpont) és Finnországban (14%, + 5 százalékpont).

SD21.2 Egyév múlva, gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? A (állampolgársági) gazdaság helyzete (%)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz	Nem tudom
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
LÉGY	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
EL	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
IT	18	0	40	-9	39	10	3	-1
CY	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
LU	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
AT	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

A szociodemográfiai eredmények hasonlóak az életkörülményekre vonatkozó várakozásokhoz. A 24 év feletti válaszadók hajlamosabbak arra, hogy fiatalabb társaiknál arra számítsanak, hogy nemzetgazdasági helyzetük egy év múlva romlik (52–55%), szemben a 45%-kal.

A háztartási alkalmazottak (60%), a munkanélküliek és a fizikai dolgozók (mindkettő 57%) úgy vélik, hogy a nemzeti gazdasági helyzet rosszabb lesz, mint a vezetők (51%), az önálló vállalkozók és más fehér nyakörvek (mindkettő 50%).

Azok a válaszadók, akik a legtöbb esetben nehezen tudják kifizetni számláikat, sokkal valószínűbbek, mint azok, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek azzal, hogy a helyzet rosszabbodni fog (67% vs 48%). Hasonlóképpen, azok, akik magukat a társadalom felső rétegének tekintik, kevésbé valószínű, mint azok, akik magukat munkásosztálynak vagy alsó középosztálynak tekintik, hogy a nemzetgazdasági helyzet romlani fog (43% vs 57–58%).

A nemzetgazdasági helyzettel kapcsolatos elvárások az életkörülményekre vonatkozó elvárásokhoz is kapcsolódnak. Tízből több mint nyolc (86%) azt várja, hogy az életkörülményei rosszabbodjanak.

A 15–24 évesek (15%), a vezetők (16%), azok, akik soha vagy csak ritkán nehezen tudják kifizetni a számláikat (15%), és azok körében, akik magukat a felső vagy felső középosztályhoz tartozónak tartják (19–20%), a nemzetgazdaság egy év múlva várható kilátásai a legelterjedtebbek.

SD21.2 Egy év múlva úgy gondolja, hogy az alábbiak mindegyike jobb, rosszabb vagy ugyanolyan lesz, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (% – EU27)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz	Nem tudom
EU-27	13	52	31	4
Nemi
Férfi	14	50	31	5
Nő	12	54	30	4
Kor
15–24	15	45	33	7
25–39	14	54	29	3
40–54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	15	50	31	4
Vezetők	16	51	31	2
Egyéb fehér gallér	15	50	32	3
Kézimunkások	12	57	27	4
Ház személyek	9	60	28	3
Munkanélküli	11	57	27	5
Nyugdíjas	11	51	32	6
Diákok	15	43	35	7
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	8	67	21	4
Időről időre	10	57	29	4
Szinte soha/soha	15	48	33	4
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	8	58	29	5
Az alsó középosztály	10	57	29	4
A középosztály	15	48	33	4
A felső középosztály	19	49	29	3
A felső osztály	20	43	36	1
Az életkörülmények várható helyzete
Jobb	56	28	14	2
Rosszabb	4	86	8	2
Ugyanaz	9	31	57	3

A számlák kifizetésének nehézségei

A válaszadók többsége (63%) soha vagy szinte soha nem tapasztalt nehézségeket a számlák kifizetésével kapcsolatban, ami 2022 októbere és novembere óta három százalékpontos növekedést jelent. Tízből közel három (28%, -2 százalékpont) időről időre nehézségekbe ütközik, tízből kevesebb mint egy (8%, -1 százalékpont) pedig legtöbbször nehézségekbe ütközik.

Egy tagállam kivételével a többség arra számít, hogy nemzetgazdasági helyzete egy év múlva rosszabb lesz: Svédországban 69%, Szlovákiában 68% és Csehországban 64%, Olaszországban 40%, Litvániában és Cipruson pedig 42%. Dánia (34%) az egyetlen olyan ország, ahol a helyzet romlására számító válaszadók kisebbségben vannak.

Az idő nagy részében 8 Időről időre 28 Szinte soha! Soha 63 D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondaná, hogy nehezen tudta kifizetni a számláit a hónap végén...? (EU27) (%) 20 országban a legtöbben azt mondják, hogy soha vagy ritkán nehézségekbe ütközik a számlák kifizetése, a legmagasabb arány Svédországban (92%), Dániában (88%) és Finnországban (82%) volt.

Görögországban (37%) messze a legvalószínűbb, hogy nehezen tudják kifizetni számláikat, ezt követik Portugáliában (21%) és Bulgáriában (19%). Görögország az egyetlen olyan ország, ahol a legtöbb problémával küzdő válaszadók aránya magasabb, mint azoknál, akik soha vagy szinte soha nem szembesülnek nehézségekkel (15%).

Szinte soha/soha Időről időre Az idő nagy részében Elutasítás (spontán) D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondaná, hogy nehezen tudta kifizetni a számláit a hónap végén...? (%)

2022. október-novemberhez képest a máltai válaszadók (73%, + 23 százalékpont) lényegesen nagyobb valószínűséggel állítják azt, hogy soha vagy szinte soha nem okoznak nehézséget a számlák kifizetése, ezt követik az olaszországi (45%-os, + 11 százalékpontos), szlovéniai (73%, + 6 százalékpont) és ciprusi (45%, + 5 százalékpont) válaszadók. Málta (6%, -6 százalékpont) és Olaszország (8%, -5 százalékpont) szintén azon országok közé tartozik, ahol figyelemre méltó csökkenés figyelhető meg azon válaszadók arányában, akik azt állítják, hogy a legtöbb esetben nehézségekkel küzdenek.

D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondaná, hogy nehezen tudta kifizetni a számláit a hónap végén...? (%)

Az idő nagy részében	Időről időre	Szinte soha/soha	Elutasítás (spontán)
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
LÉGY	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
EL	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
IT	8	-5	45	-6	45	11	2	0
CY	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
LU	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
AT	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a legidősebb (55 éves vagy idősebb) válaszadók a legvalószínűbben azt mondják, hogy soha vagy ritkán nehézségekbe ütközik a számlák kifizetése (66%, szemben a 15–54 évesek 59–61%-ával). Ugyanez igaz a legmagasabb iskolai végzettséggel rendelkezőkre is (a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást befejezők 75%-a, szemben a 19 éves vagy annál fiatalabbak 51–57%-ával).

A vezetők (81%) a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy soha vagy szinte soha nem szembesülnek nehézségekkel, különösen a munkanélküliekhez képest (33%). A magasabb válaszadók a társadalmi létrán helyezkednek el, annál valószínűbb, hogy soha vagy ritkán tapasztalnak pénzügyi nehézségeket (87–91% azok, akik a társadalom felső vagy felső középosztályába tartoznak, szemben azok 45%-ával, akik magukat munkásosztálynak tekintik).

Azok, akik látták, hogy csökkent az életszínvonaluk, a legkevésbé valószínű, hogy azt mondják, soha vagy szinte soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése (51% vs 70–79% azok, akik azt mondják, hogy az életszínvonaluk még nem csökkent, de elvárják, hogy az lesz, és azok, akik nem tapasztaltak változást).

Azok aránya, akiknek nehézséget okoz a számlák kifizetése, a 15 éves vagy annál fiatalabb (15%), a munkanélküliek (28%) és azok körében, akik magukat a munkásosztályhoz tartozónak tartják (18%) a legmagasabbak.

D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondaná, hogy nehezen tudta kifizetni a számláit a hónap végén...?

Az idő nagy részében	Időről időre	Szinte soha/soha
EU-27	8	28	63
Nemi
Férfi	8	26	64
Nő	8	30	61
Kor
15–24	8	29	59
25–39	9	30	61
40–54	9	30	60
55+	8	25	66
Oktatás (End of)
–15	15	33	51
16–19	9	33	57
20+	5	19	75
Még tanulok	6	26	63
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	8	24	67
Vezetők	2	16	81
Egyéb fehér gallér	6	29	64
Kézimunkások	10	36	53
Ház személyek	15	37	48
Munkanélküli	28	39	33
Nyugdíjas	7	24	68
Diákok	6	26	63
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	18	36	45
Az alsó középosztály	12	37	50
A középosztály	4	25	70
A felső középosztály	2	10	87
A felső osztály	0	8	91
Az Ön életszínvonala
Már csökkentették	13	35	51
Még nem csökkent, de lesz	4	25	70
Nem változott/növekszik	4	16	79

1.4. A demokrácia helyzete az EU-ban

Az európaiak többsége elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik mind az EU-ban, mind az országukban. Több mint a fele (54%) elégedett azzal, ahogy a demokrácia működik az EU-ban, köztük minden huszadik „nagyon elégedett”. Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak. Tízből négy (41%, + 1 százalékpont) azt mondja, hogy nem elégedett, tízből egy (nincs változás) aki „egyáltalán nem elégedett”.

Hasonlóképpen, tízből közel hat (56%) elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az országukban, 7 százalékuk pedig azt mondja, hogy „nagyon elégedett”. A számadatok ebben az esetben is változatlanok maradtak 2022 októbere és novembere óta. Tízből négy (42%, nincs változás) nem elégedett, köztük 11% (-1 százalékpont), akik egyáltalán nem elégedettek.

2022. okt./november 2023. márc. 2022. okt./november 2023. márc. SD18a Összességében nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem nagyon elégedett vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik (országunkban)? SD18b És mi a helyzet a demokrácia működésével az EU-ban? „Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom 2023. márc. – 2022. okt./november

24 országban a többség elégedett a demokrácia uniós szintű működésével, a legnagyobb arány Írországban (82%), Luxemburgban (73%) és Dániában (72%) volt. Görögország (34% „elégedett”, míg 61% „nem elégedett”), Szlovákia (37% vs 54%) és Franciaország (42% vs 48%) az egyetlen olyan ország, ahol csak egy kisebbség elégedett. Írországban (21%) és Dániában (14%) viszonylag nagy számban vannak olyanok, akik „nagyon elégedettek” az EU-ban a demokrácia működésével.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom SD18b És mi a helyzet a demokrácia működésével az EU-ban? (%)

19 ország többsége elégedett a demokrácia működésével az országukban, és Finnország (88%), Dánia és Írország (86%) a leginkább elégedett. Az elégedettségi szint Görögországban (29%), Szlovákiában (31%) és Bulgáriában (35%) a legalacsonyabb. Ezekben az országokban, valamint négy másikban a többségi nézet az elégedetlenség, míg Máltán a vélemények megosztottak (49% „elégedett”, míg 49%-uk nem elégedett). Dániában (40%), Finnországban (28%), Írországban (25%) és Svédországban (24%) a válaszadók több mint egyötöde „nagyon elégedett” a demokrácia nemzeti szintű működésével.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom SD18a Összességében nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem nagyon elégedett vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik (országunkban)? (%)

A demokrácia nemzeti szintű működésével kapcsolatos elégedettség szintje 2022 októbere és novembere óta 12 tagállamban, leginkább Hollandiában (71%, + 12 százalékpont), Cipruson (50%, + 10 százalékpont) és Litvániában (53%, + 8 százalékpont) nőtt. Az elégedettség hét országban csökkent: Málta (49%, -21 százalékpont) nagyon nagy csökkenést mutatott, ezt követi Románia (41%, -6 százalékpont) és Portugália (63%, -5 százalékpont).

SD18a Összességében nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem nagyon elégedett vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik (országunkban)? (%)

Nagyon elégedett	Meglehetősen elégedett	Nem túl elégedett	Egyáltalán nem elégedett	Nem tudom	Nem tudom	„Nem elégedett” összesen
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
LÉGY	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
EL	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
IT	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
CY	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
LU	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
AT	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Az EU-ban a demokrácia működésével kapcsolatos elégedettség tíz országban nőtt 2022 októberéhez és novemberéhez képest. Ciprus (56%, + 13 százalékpont) az elégedettek arányának jelentős növekedését mutatja, amelyet Lettország (71%, + 8 százalékpont) és Belgium (64%, + 8 százalékpont) követ. Ez az arány hat országban csökkent, különösen Máltán (61%, -11 százalékpont), Csehországban (51%, -7 százalékpont) és Dániában (72%, -6 százalékpont).

SD18b És mi a helyzet a demokrácia működésével az EU-ban? (%)

Nagyon elégedett	Meglehetősen elégedett	Nem túl elégedett	Egyáltalán nem elégedett	Nem tudom	Nem tudom	„Nem elégedett” összesen
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
LÉGY	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
EL	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
IT	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
CY	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
LU	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
AT	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

A szociodemográfiai elemzés hasonló mintákat emel ki a demokrácia uniós és nemzeti szintű működésével kapcsolatos elégedettség tekintetében, mivel a fiatalabb és képzettebb válaszadók és a jobb társadalmi-gazdasági helyzetben lévők nagyobb valószínűséggel elégedettek.

A 15–24 éves válaszadók a legnagyobb valószínűséggel elégedettek a demokrácia működésével mind az EU-ban (61% szemben a 25 évesek 51–56%-ával), mind pedig a nemzeti szinttel (62% vs 55–56%). A teljes munkaidőben végzett 20 éves vagy annál idősebb válaszadók is nagyobb valószínűséggel elégedettek, mint a 19 éves vagy annál fiatalabbak (61% szemben az uniós szintű 43–51%-kal, 63% a 49–52%-kal szemben nemzeti szinten).

A vezetők (uniós szinten 66%, nemzeti szinten 69%) a legnagyobb valószínűséggel elégedettek a demokrácia működésével, különösen a munkanélküliekkel összehasonlítva (40% és 41%). Azok a válaszadók, akik soha vagy ritkán nehezen tudják kifizetni számláikat, nagyobb valószínűséggel elégedettek, mint azok, akik gyakrabban szembesülnek nehézségekkel (60% kontra 32–48% uniós szinten, 64% a 32–47%-kal szemben nemzeti szinten).

Emellett azok, akik pozitív képpel rendelkeznek az EU-ról, nagyobb valószínűséggel elégedettek a demokrácia EU-n belüli működésével (78%, illetve 16%). Ugyanez igaz az Európai Parlamentről alkotott képre is (81% szemben a 19%-kal).

SD18 Összességében nagyon elégedettek, meglehetősen elégedettek, nem nagyon elégedettek vagy egyáltalán nem elégedettek azzal, ahogy a demokrácia működik... (% – EU27)

(Országunk)	az EU
EU-27	56	54
Nemi
Férfi	58	56
Nő	56	53
Kor
15–24	62	61
25–39	56	56
40–54	55	54
55+	56	51
Oktatás (End of)
–15	49	43
16–19	52	51
20+	63	61
Még tanulok	65	65
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	58	55
Vezetők	69	66
Egyéb fehér gallér	60	61
Kézimunkások	50	48
Ház személyek	47	47
Munkanélküli	41	40
Nyugdíjas	56	51
Diákok	65	65
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	32	32
Időről időre	47	48
Szinte soha/soha	64	60
Kép az EU-ról
Pozitív	73	78
Semleges	51	43
Negatív	27	16
Az Európai Parlament képe
Pozitív	74	81
Semleges	56	48
Negatív	28	19

Elégedettség a demokrácia különböző aspektusaival az EU-ban

Ez a felmérés az uniós demokrácia tíz különböző aspektusával való elégedettség szintjét is értékeli, és megállapítja, hogy az uniós polgárok többsége elégedett a fenti 10 szempont közül 7-tel.

Az uniós polgárok leginkább elégedettek a szabad és tisztességes választásokkal (70%) és a szólásszabadsággal (70%), ezt követi az alapvető jogok tiszteletben tartása (66%), az egyes polgárok politikai életben való részvételének lehetősége (61%) és a média sokszínűsége (60%). A többség elégedett a civil társadalomnak (azaz a polgároknak, egyesületeknek, nem kormányzati szervezeteknek) a demokrácia védelmére (59%) és a jogállamiságra (58%) vonatkozó lehetőségeivel is.

Szabad és tisztességes választások Szólásszabadság Az egyes polgárok politikai életben való részvételének lehetősége {azaz jelöltként a választásokon, politikai pártok tagjai} A média sokszínűsége Jogállamiság (Le. az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, a választási rendszer integritása és pártatlansága) Nagyon kielégítő Meglehetősen kielégítő Nem túl kielégítő Egyáltalán nem kielégítő Nem tudom QA11 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? (EU27) (%) Mindazonáltal a politikai pártok elégedettsége jelentősen alacsonyabb, figyelembe véve a hozzájuk hasonló emberek érdekeit (43%), a médiában a dezinformáció elleni küzdelmet (41%) és a korrupció elleni küzdelmet (35%). Ezek az egyetlen olyan szempontok, amelyek esetében az elégedetlenség érvényesül (52%, 52%, illetve 60%).

Az alapvető jogok tiszteletben tartása A civil társadalom (le. polgárok, egyesületek, N605) lehetőségei a demokrácia védelmére Politikai pártok, figyelembe véve az Önhöz hasonló emberek érdekeit A félretájékoztatás elleni küzdelem a médiában (Le. hamis. eltúlzott vagy félrereprezentált hírek) A korrupció elleni küzdelem Nagyon kielégítő Meglehetősen kielégítő Nem túl kielégítő Egyáltalán nem kielégítő Nem tudom QA11 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? (EU27) (%) Tízből hét elégedett a szabad és tisztességes választásokkal az EU-ban, ebből körülbelül egyötöde (21%) „nagyon elégedett”. Ezzel szemben körülbelül egynegyedük (26%) nem elégedett ezzel a szemponttal.

Nagyon kielégítő 21 Elég jól teljesített 49 Nem túl elégedett 19 Egyáltalán nem teljesült 7 Nem tudom, 4 QA11.1 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Szabad és tisztességes választások (EU27) (%)

Egy országkivételével a válaszadók többsége elégedett a szabad és tisztességes választásokkal az EU-ban, ahol a legmagasabb arány Portugáliában (85%), Hollandiában és Finnországban (mindkettő 84%) volt megfigyelhető. Az egyetlen kivétel Bulgária, ahol 41% elégedett, 52%-a elégedetlen. Bulgáriával együtt az elégedettségi szint Horvátországban (49%) és Romániában (54%) a legalacsonyabb.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.1 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Szabad és tisztességes választások (%) Tízből hét ember elégedett a szólásszabadsággal is, egy ötödik pedig azt mondja, hogy „nagyon elégedett”. Tízből közel három (28%) nem elégedett ezzel a szemponttal.

Nagyon kielégítő 20 Elég jól teljesített 50 Nem túl kielégítő 21 Egyáltalán nem teljesült 7 Nem tudom, 2 QA11.2 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Szólásszabadság (EU27) (%) Azok aválaszadók, akik elégedettek a szólásszabadsággal, minden országban többségben vannak. Az arány tízből több mint nyolc Dániában, Finnországban (mindkettő 83%), Írországban és Hollandiában (mindkettő 81%) és tízből legfeljebb hat (53%), Franciaországban (59%), Bulgáriában, Csehországban, Görögországban és Lettországban (mindkettő 60%).

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.2 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Szólásszabadság (%)

A válaszadók kétharmada (66%) elégedett az alapvető jogok tiszteletben tartásával, köztük 15% „nagyon elégedett”, míg tízből hárman nem elégedettek.

Nagyon kielégítő 15 Elég jól teljesített 51 Nem túl elégedett 23 Egyáltalán nem teljesült 7 Nem tudom, 4 QA11.6 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? Az alapvető jogok tiszteletben tartása (EU27) (%) A többség elégedett az alapvető jogok tiszteletben tartásával 26 uniós tagállamban. A válaszadók valószínűleg Finnországban (85%), Írországban (81%) és Hollandiában (78%) elégedettek ezzel a szemponttal. A skála ellenkező végén Görögország az egyetlen ország, ahol a megelégedettek kisebbségben vannak (45% „kielégült”, szemben a „dissatisfied” 54%-ával). Az elégedettség szintje Szlovákiában (50%) és Romániában (54%) is viszonylag alacsonyabb.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.6 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? Az alapvető jogok tiszteletben tartása (%)

Tízből hat (61%) elégedettségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az egyes polgárok részt vehetnek a politikai életben, 14%-uk pedig azt mondta, hogy „nagyon elégedett”. A válaszadók egyharmada (33%) nem elégedett az uniós demokrácia ezen aspektusával.

Nagyon kielégítő 14 Elég jól teljesített 47 Nem túl kielégítő 25 Egyáltalán nem teljesült 8 Nem tudom, 6 QA11.4 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Az egyes polgárok politikai életben való részvételének lehetősége (azaz jelöltként, politikai párttagként) (EU27) (%)

A többség minden országban elégedett azzal, hogy az egyes polgárok részt vehetnek a politikai életben: az arányok Finnországban (77%), Írországban (76%), Dániában és Lengyelországban (75%), Franciaországban (47%) és Romániában (49%) kevesebb mint feléig terjednek.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.4 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? Az egyes polgárok politikai életben való részvételének lehetősége (azaz jelöltként, politikai párttagként) (%)

Tízből hatan elégedettek a média sokszínűségével az EU-ban, köztük 14%-uk „nagyon elégedett”. Valamivel több mint egyharmaduk (34%) azt mondja, hogy nem elégedett ezzel a szemponttal.

Nagyon kielégítő 14 Elég jól teljesített 46 Nem túl elégedett 25 Egyáltalán nem teljesült 9 Nem tudom, 6 QA11.3 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi aspektusaival? A média sokszínűsége (EU27) (%) A média sokszínűségével való elégedettség egy kivételével valamennyi uniós tagállamban felülmúlja az elégedetlenséget. Tízből több mint hét Portugáliában (83%), Ausztriában (73%), Észtországban, Finnországban és Litvániában (mindkettő 72%) elégedett ezzel a szemponttal, míg Franciaország az egyetlen olyan ország, ahol a kisebbség elégedett (42% „elégedett”, míg 45% „dissatisfied”). Franciaországgal együtt az elégedettségi szint Szlovéniában (52%) és Szlovákiában (53%) a legalacsonyabb.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.3 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi aspektusaival? Médiadiverzitás (%)

A válaszadók többsége (59%) elégedett azzal, hogy a civil társadalom (azaz polgárok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek) képes megvédeni a demokráciát, 11%-uk pedig „nagyon elégedett”. A válaszadók egyharmada (33%) elégedetlenségének ad hangot az uniós demokrácia ezen aspektusával kapcsolatban.

Nagyon kielégítő 11 Elég jól teljesített 48 Nem túl elégedett 26 Egyáltalán nem teljesült 7 Nem tudom, 8 QA11.7 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A civil társadalom (azaz polgárok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek) lehetőségei a demokrácia védelmére (EU27) (%) 26 országban vannak többségben azok aválaszadók, akik elégedettek a civil társadalom (azaz polgárok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek) számára a demokrácia védelmére biztosított lehetőségekkel. Dániában, Luxemburgban (mindkettő 75%) és Írországban (74%) különösen magas az elégedettségi szint. Görögország az egyetlen olyan ország, ahol a válaszadók egy kisebbsége elégedett (40% elégedett az 54%-kal szemben), és kevesebb mint fele elégedett Szlovákiában (47%) és Szlovéniában (48%).

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.7 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A civil társadalom (azaz polgárok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek) lehetőségei a demokrácia védelmére (%)

Tízből közel hat (58%) nyilatkozott úgy, hogy elégedett a jogállamisággal az Európai Unióban, köztük minden tizedik (11%), aki azt mondja, hogy „nagyon elégedett”. Több mint egyharmada (36%) fejezi ki elégedetlenségét.

Nagyon kielégítő 11 Elég jól teljesített 47 Nem túl elégedett 27 Egyáltalán nem teljesült 9 Nem tudom, 6 QA11.5 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? A jogállamiság (azaz az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, a választási rendszer integritása és pártatlansága) (EU27) (%)

22 országban a többség elégedett a jogállamisággal az Európai Unióban, és a válaszadók Írországban (79%), Dániában (74%) és Finnországban (73%) a legnagyobb valószínűséggel elégedettek ezzel a szemponttal. Ezzel szemben az elégedetlenség négy országban felülmúlja az elégedettséget: Szlovákia (36% „kielégült”, míg 59% „dissatisfied”), Bulgária (37% vs 56%), Görögország (38% kontra 60%) és Szlovénia (45% szemben az 50%-kal). A vélemények Horvátországban megosztottak (48% „elégedett”, míg 48% „dissatisfied”).

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.5 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? A jogállamiság (azaz az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, a választási rendszer integritása és pártatlansága) (%)

Mérc tízből négynél (43%) elégedett a politikai pártokkal, figyelembe véve a hozzájuk hasonló emberek érdekeit, és kevesebb mint egy tizede (8%) mondja azt, hogy „nagyon elégedett”. Ezzel szemben a többség (52%) elégedetlen ezzel a szemponttal, beleértve közel egyötödét (18%), akik szerint „egyáltalán nem elégedettek”.

Nem tudom, 5 Nagyon elégedett 8 Elégedett 35 Nem túl elégedett 34 Egyáltalán nem elégedett 18 QA11.8 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? Az Önhöz hasonló személyek érdekeit figyelembe vevő politikai pártok (EU27) (%) Tíz országban a válaszadók nagyobb valószínűséggel elégedettek, mint hogy elégedetlenek a politikai pártokkal, figyelembe véve a hozzájuk hasonló emberek érdekeit, tízből több mint hatban Dániában, Lengyelországban (mindkettő 63%) és Írországban (62%), Görögországban 22%, Cipruson és Franciaországban pedig 27%.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.8 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? Politikai pártok, figyelembe véve az Önhöz hasonló emberek érdekeit (%)

A válaszadók egy kisebb része (41%) elégedett a médiában a félretájékoztatás elleni küzdelemmel, köztük tízből kevesebb mint egy (8%), aki „nagyon elégedett”. Ezzel szemben több mint a fele (52%) nem elégedett ezzel a szemponttal. Ez az arány 15%, aki azt mondja, hogy „egyáltalán nem elégedett”.

Nagyon kielégítő 8 Elég jól teljesített 33 Nem túl kielégítő 37 Egyáltalán nem teljesült 15 Nem tudom, 7 QA11.9 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A félretájékoztatás elleni küzdelem a médiában (azaz hamis, túlzó vagy félrereprezentált hírek) (EU27) (%) A médiában a félretájékoztatás elleni küzdelemmel kapcsolatos elégedettség kilenc országban felülmúlja az elégedetlenséget. Lengyelország (63%), Írország (60%) és Portugália (58%) azok az országok, ahol a válaszadók a legnagyobb valószínűséggel elégedettek ezzel a szemponttal. A másik oldalon Görögországban 21%, Cipruson és Franciaországban pedig 27% elégedett.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.9 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A félretájékoztatás elleni küzdelem a médiában (azaz hamis, túlzó vagy félrereprezentált hírek) (%)

Valamivel több mint egyharmaduk (35%) elégedett a korrupció elleni küzdelemmel, 8 százalékuk szerint „nagyon elégedett”. A válaszadók nagy többsége (60%) azonban elégedetlennek tartja ezt a szempontot, köztük több mint egyötödét (22%), akik „egyáltalán nem elégedettek”.

Nagyon kielégítő 8 Elég jól teljesített 27 Nem túl elégedett 38 Egyáltalán nem teljesült 22 Nem tudom, 5 QA11.10 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A korrupció elleni küzdelem (EU27) (%)

Írországban (58%), Lengyelországban (57%) és Dániában (48%) a többség elégedett a korrupció elleni küzdelemmel, míg ez a nézet a fennmaradó 24 országban kisebbségben van. A legalacsonyabb elégedettségi szint Csehországban, Görögországban (18%) és Cipruson (20%) figyelhető meg.

„Kielégített” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA11.10 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia alábbi szempontjaival? A korrupció elleni küzdelem (%)

Az eredményeknek a válaszadók szociodemográfiai jellemzői alapján történő elemzése során az Európai Unióban a demokrácia minden aspektusában következetes elégedettségi minták figyelhetők meg. Különösen az elégedettségi szintek változnak az életkor, az iskolai végzettség, a társadalmi-gazdasági helyzet és az EU-val kapcsolatos attitűdök függvényében.

A legfiatalabb (15–24 éves) válaszadók általában nagyobb elégedettséget fejeznek ki az EU-ban a demokrácia legtöbb aspektusával kapcsolatban. Ez a minta a korrupció (40% az 55 éves vagy annál idősebbek 31%-a) és a hozzájuk hasonló emberek érdekeit figyelembe vevő politikai pártok (48% vs. 40%) elleni küzdelem szempontjából a legfigyelemreméltóbb.

A magasan képzett válaszadók nagyobb valószínűséggel elégedettek az egyes szempontokkal. Például azok, akik a teljes munkaidős oktatást 20 éves vagy annál idősebb korban fejezték be, nagyobb valószínűséggel elégedettek az alapvető jogok tiszteletben tartásával (72%, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel rendelkezők 59%-ával), valamint a civil társadalom számára a demokrácia védelmének lehetőségeivel (64% vs 51%).

A menedzserek a legvalószínűbbek, hogy elégedettek legyenek a legtöbb szemponttal. Tízből közel hét (68%) például elégedett a civil társadalom demokratikus védelmi lehetőségeivel, szemben a háziak 49%-ával.

Azok a válaszadók, akik soha vagy ritkán nehezen tudják kifizetni a számláikat, sokkal hajlamosabbak, mint azok, akiknek a legtöbb nehézsége van, hogy elégedettek legyenek a demokrácia minden aspektusával. Ez különösen igaz az alapvető jogok tiszteletben tartására (72% kontra 49%) és a jogállamiságra (63% kontra 40%). Ez a minta hasonló azokhoz, akik a társadalom felső vagy felső középosztályának tekintik magukat, mint azok, akik magukat munkásosztálynak tekintik, és azok számára, akik azt mondják, hogy életszínvonaluk nem változott azokhoz képest, akik romlottak. Ez a megállapítás azt jelzi, hogy a demokrácia egyes aspektusaival való elégedettség szintje a válaszadók (érzékelt) társadalmi-gazdasági helyzetével növekszik.

Azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról, nagyobb valószínűséggel elégedettek az egyes szempontokkal, mint azok, akiknek negatív képük van. Ez különösen az alapvető jogok tiszteletben tartására (83% kontra 36%) és a jogállamiságra (75%, illetve 28%) vonatkozik. Hasonlóképpen, ha a válaszadók egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban és a saját hazájukban, nagyobb valószínűséggel fejezik ki elégedettségüket az egyes szempontokkal kapcsolatban. Például azok 76%-a, akik egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban (szemben azok 46%-ával, akik nem értenek egyet), és azok 72%-a, akik egyetértenek abban, hogy a saját hazájukban számít a véleményük (szemben azok 42%-ával), akik nem értenek egyet azzal, hogy az egyes polgárok részt vehetnek a politikai életben.

Végül a legutóbbi európai választásokon szavazók körében magasabb az elégedettségi szint, különösen a szabad és tisztességes választások esetében (76%, szemben a nem szavazók 61%-ával).

QA11 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? (% – EU27)

Szabad és tisztességes választások	Szólásszabadság	Az egyes polgárok politikai életben való részvételének lehetősége (azaz jelöltként, politikai párttagként)	A média sokszínűsége	A jogállamiság (azaz az igazságszolgáltatás függetlenségének tiszteletben tartása, az eletorális rendszer integritása és pártatlansága)
EU-27	70	70	61	60	56
Nemi
Férfi	72	71	61	61	66
Nő	68	69	60	66	57
Kor
15–24	73	73	64	64	63
25–39	71	69	62	61	60
40–54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Oktatás (End of)
–15	66	66	53	57	53
16–19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Még tanulok	75	75	66	65	64
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	72	70	58	61	61
Vezetők	78	77	68	65	67
Egyéb fehér gallér	72	72	65	65	63
Kézimunkások	65	66	56	59	53
Ház személyek	62	65	50	53	53
Munkanélküli	63	62	53	54	49
Nyugdíjas	70	70	60	60	56
Diákok	75	75	66	65	64
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	56	56	43	51	46
Időről időre	63	64	55	56	54
Szinte soha/soha	76	75	65	65	63
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	63	61	51	55	50
Az alsó középosztály	67	67	56	59	54
A középosztály	73	73	64	62	61
A felső középosztály	81	81	72	68	71
A felső osztály	81	83	72	67	77
Kép az EU-ról
Pozitív	84	85	75	74	75
Semleges	66	66	55	57	53
Negatív	42	39	35	38	26
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	83	83	76	74	74
Nem ért egyet	58	58	46	49	45
A hangom számít (országunkban)
Egyetértek	81	60	72	71	70
Nem ért egyet	54	54	42	45	41
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	76	75	65	65	64
Nem	61	62	52	53	51
Az életszínvonala...
Már csökkentették	64	64	54	55	51
Még nem csökkent, de lesz	76	76	67	67	67
Nem változott/növekedett	77	77	68	67	67

QA11 Mennyire elégedett vagy nem elégedett a demokrácia alábbi aspektusaival az Európai Unióban? (% – EU27)

Az alapvető jogok tiszteletben tartása	A civil társadalom (azaz polgárok, egyesületek, nem kormányzati szervezetek) lehetőségei a demokrácia védelmére	Politikai pártok, figyelembe véve az Önhöz hasonló emberek érdekeit	A félretájékoztatás elleni küzdelem a médiában (pl. hamis, túlzó vagy félrereprezentált hírek)	A korrupció elleni küzdelem
EU-27	66	59	43	41	35
Nemi
Férfi	68	61	43	41	35
Nő	65	59	42	40	35
Kor
15–24	70	63	48	45	40
25–39	68	63	45	43	38
40–54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Oktatás (End of)
–15	59	51	35	35	29
16–19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Még tanulok	71	67	50	45	41
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	68	58	42	40	35
Vezetők	74	68	50	43	39
Egyéb fehér gallér	72	63	49	49	39
Kézimunkások	62	57	41	41	35
Ház személyek	58	49	38	36	36
Munkanélküli	59	50	29	34	27
Nyugdíjas	64	57	39	36	29
Diákok	71	67	50	45	41
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	49	43	25	31	24
Időről időre	60	52	38	41	35
Szinte soha/soha	72	64	47	43	36
Úgy véli, hogy a
A munkásosztály	57	50	33	35	29
Az alsó középosztály	62	54	38	40	30
A középosztály	70	64	46	44	38
A felső középosztály	78	70	57	45	41
A felső osztály	86	78	63	42	53
Kép az EU-ról
Pozitív	83	75	58	53	46
Semleges	60	54	36	37	29
Negatív	35	30	18	21	17
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	80	75	59	51	46
Nem ért egyet	53	46	28	32	26
A hangom számít (országunkban)
Egyetértek	77	71	54	48	42
Nem ért egyet	49	42	26	30	25
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	71	65	48	44	37
Nem	58	52	37	37	32
Az életszínvonala...
Már csökkentették	59	53	34	35	28
Még nem csökkent, de lesz	73	66	52	49	42
Nem változott/növekedett	75	68	54	45	42

2. AZ EURÓPAI PARLAMENT JOGALKOTÁSI CIKLUSÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA: NÉGY ÉV ALATT

A második fejezet az európai polgároknak az Európai Unió és az Európai Parlament fellépésével kapcsolatos tudatosságára és hozzáállására összpontosít az elmúlt években. Először azt vizsgálja meg, hogy a polgárok olvastak-e, láttak-e vagy hallottak-e valamit a médiában az Európai Parlamentről és az ezen információk által keltett benyomásról. Ezt követően elemzi az EU fellépésének hatásaival kapcsolatos általános attitűdöket, valamint az EU és az Európai Parlament által számos szakpolitikai területen a közelmúltban tett fellépések ismeretét és elégedettségi szintjét.

Az eredmények azt mutatják, hogy az Európai Parlamentről a média által közvetített információk kedvező benyomást keltettek az uniós polgárokban, és a túlnyomó többség tudatában van annak, hogy az EU milyen hatással van mindennapi életükre. Emellett a több válság kezelésére irányuló uniós szakpolitikákban bekövetkezett gyors, jelentős változások által jellemzett kontextusban az elmúlt években az uniós fellépéssel kapcsolatos tájékozottság és az azzal való elégedettség szintje általában magas. Egy évvel az Ukrajna elleni orosz invázió után az EU Ukrajnának nyújtott támogatása messze az a fellépés, amellyel a polgárok a legtudatosabbak és leginkább elégedettek.

Az Európai Parlament médiában való láthatósága

Az Európai Parlament tudatossága az uniós polgárok körében általában nagyon magas szintű. A standard Eurobarométer felmérések azt mutatták, hogy az Európai Parlament 2006 óta folyamatosan az uniós intézmények listájának élén áll. A 2023 január-februárban végzett legutóbbi standard Eurobarométer felmérés eredményei nem kivételt képeznek, tízből közel kilencen azt mondták, hogy hallottak az Európai Parlamentről20 Európai Bizottság, 98. sz. standard Eurobarométer felmérés – 2022–2023. tél (EB 98.2), elérhető a következő internetcímen: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Ezért nem meglepő, hogy a jelenlegi felmérés szerint a polgárok egyértelmű többsége (2022 októbere és novembere óta 62%, -2 százalékpont) a közelmúltban olvasott a sajtóban, látott az interneten vagy a televízióban, vagy hallott valamit a rádióban az Európai Parlamentről. Ezzel szemben tízből kevesebb mint négy (38%, + 2 százalékpont) válaszol erre a kérdésre. Ezek a számok nagyjából stabilak maradtak 2022 októberéhez és novemberéhez képest.

38. sz. Igen 62 QA1 A közelmúltban olvasott a sajtóban, látta az interneten vagy a televízióban, vagy hallott valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (EU27) (%) Hat országban a válaszadók legalább háromnegyede olvasott, látott vagy hallott valamit az Európai Parlamentről az interneten, a televízióban vagy a rádióban: Finnország (85%), Lettország (79%), Észtország, Luxemburg (78%), Litvánia (76%) és Svédország (75%). Ezzel szemben Franciaországban 39%, Írországban 50%, Portugáliában pedig 53% van, aki ezt a választ adja.

2022. okt./november Március 23. Evolúció 2022. okt./november QA1 A közelmúltban olvasott a sajtóban, látta az interneten vagy a televízióban, vagy hallott valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (% – igen) 2022 októberéhez és novemberéhezképest tíz országban csökkent azoknak a válaszadóknak az aránya, akik a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről. A legnagyobb csökkenés Portugáliában (53%, -13 százalékpont), Romániában (55%, -12 százalékpont) és Magyarországon (68%, –9 százalékpont) figyelhető meg. Ugyanakkor a válaszadók arányának emelkedése öt országban figyelhető meg: Dánia (59%, + 10 százalékpont), Finnország (85%, + 6 százalékpont), Ciprus (71%, + 6 százalékpont), Belgium (71%, + 5 százalékpont) és Lettország (79%, + 4 százalékpont). Ez a szám a fennmaradó 12 országban stabil vagy változatlan maradt.

A férfiak a nőknél nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről az interneten, a televízióban vagy a rádióban (66% szemben az 57%). Ráadásul ez az arány az életkorral nő: az 55 évesek kétharmada (66%) azt mondja, hogy a közelmúltban olvasott, látott vagy hallott valamit az Európai Parlamentről, szemben a 15–24 évesek kevesebb mint felével (49%).

Minél hosszabb ideig maradtak a válaszadók a nappali tagozatos oktatásban, annál valószínűbb, hogy a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről. Ez a helyzet a 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkezők 69%-ánál, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 55%-ával. A vezetők (72%) a legvalószínűbben válaszolnak erre a kérdésre, különösen a munkanélküliekhez (45%) és a háztartási alkalmazottakhoz (46%) képest. Azon válaszadók nagyobb aránya, akik olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről, azok között is megtalálhatók, akiknek soha vagy ritkán nehézséget okoz a számlák kifizetése (66%, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 49%-ával).

Azok a válaszadók, akiknek pozitív képük van az EU-ról, valószínűbbek, mint azok, akik negatív képet mutatnak arról, hogy a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről (69% szemben a 61%-kal), és hasonló különbség figyelhető meg az Európai Parlament pozitív képével rendelkezők és a negatív képpel rendelkezők (73% kontra 60%) között.

Végül azok közül, akik a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről, azok közül, akik úgy gondolják, hogy a hangjuk számít az EU-ban (70%, szemben azok 56%-a, akik úgy gondolják, hogy a hangjuk nem számít), és azok között, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak (71%, szemben a nem szavazók 48%-ával).

QA1 A közelmúltban olvasott a sajtóban, látta az interneten vagy a televízióban, vagy hallott valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (% – EU)

EU-27	62	38	0
Nemi
Férfi	66	33	1
Nő	57	43	0
Kor
15–24	49	51	0
25–39	58	42	0
40–54	63	36	1
55+	66	33	1
Oktatás (End of)
–15	55	44	1
16–19	61	39	0
20+	69	31	0
Még tanulok	53	47	0
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	67	32	1
Vezetők	72	28	0
Egyéb fehér gallér	65	35	0
Kézimunkások	57	43	0
Ház személyek	46	54	0
Munkanélküli	45	55	0
Nyugdíjas	67	32	1
Diákok	53	47	0
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	49	50	1
Időről időre	56	44	0
Szinte soha/soha	66	34	0
Kép a Tghe EU-ról
Pozitív	69	31	0
Semleges	54	46	0
Negatív	61	39	0
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	70	30	0
Nem ért egyet	56	44	0
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	71	29	0
Nem	48	51	1
Az Európai Parlament képe
Pozitív	73	27	0
Semleges	53	46	1
Negatív	60	39	1

Az Európai Parlamentről szóló médialefedettség által hagyott benyomás

Azok a válaszadók, akik azt állították, hogy a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit, azt is megkérdezték, hogy ez adott-e számukra egy általánosan kedvező vagy kedvezőtlen benyomást az Európai Parlamentről. A többség (56%) azt állítja, hogy általában kedvező benyomást keltett, míg egyharmaduk (33%) spontán módon azt állítja, hogy a benyomás kedvezőtlen, és tízből egy azt mondja, hogy ez nem volt sem kedvező, sem kedvezőtlen.

Nem tudom, 1 Sem kedvező, sem kedvezőtlen (SPONTANEUS} 10 Általában kedvezőtlen 33 Általában kedvező 56 QA1b Van-e az, amit olvasott, látott vagy hallott, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament általában kedvező vagy kedvezőtlen benyomást kelt? (EU27) (%) Jelentős változások figyelhetők meg, mivel ezt a kérdést legutóbb 2015 szeptemberében tették fel. Különösen azok aránya, akik azt mondják, amit olvastak, láttak vagy hallottak, kedvező benyomást keltett számukra, 26 százalékponttal nőtt – ez a növekedés szinte teljes egészében annak az aránynak a csökkenéséből ered, akik azt mondják, hogy a benyomásuk megmaradt, nem volt sem kedvező, sem kedvezőtlen (-23 százalékpont).21 Megkell jegyeznem, hogy 2015 szeptemberében a migránsválság kellős közepén voltunk, és a legtöbb interjúalany Aylan halálára gondolt, akit a török partvidéken találtak megfulladva. Ez a kontextus határozottan szerepet játszik az előző hullámhoz képest a nagy fejlődésben. Ezenkívül meg kell említeni, hogy a spontán kódok láthatóbbak voltak a megkérdezettek számára: ennek következtében ebben az időszakban a válaszadók nagyobb hányada említette ezeket a spontán kódokat. Éppen ellenkezőleg, azok aránya, akik azt mondják, hogy az általuk elfogyasztott hírek negatív benyomást tettek rájuk, stabil maradt (-2 pp).

Általában kedvező Általában kedvezőtlen Sem kedvező, sem kedvezőtlen (SPONTÁN) Nem tudom QA1B Van-e az, amit olvasott, látott vagy hallott, mivel az Európai Parlamentről általánosságban kedvező vagy kedvezőtlen benyomást keltett? (%) Nagy eltérések mutatkoznak azon válaszadók aránya között, akik azt állítják, hogy a kapott információk általánosságban kedvező benyomást keltettek az Európai Parlamentben. A legtöbb pozitív választ Írországban (82%), Horvátországban (75%) és Romániában (73%) figyelték meg. Ezzel szemben Görögországban 28%, Franciaországban 36% és Belgiumban 44% pozitív benyomást kelt.

Az uniós szinten 2015 szeptembere óta bekövetkezett jelentős pozitív fejleményeket tükrözve az Európai Parlamentről általánosságban kedvező benyomást keltő válaszadók aránya minden országban emelkedett, 12 országban pedig legalább 30 százalékpontos növekedés. Ez különösen igaz Lettországra (70%, + 53 százalékpont), Máltára (72%, + 42 százalékpont) és Írországra (82%, + 37 százalékpont).

A fiatalabb és magasan képzett válaszadók nagyobb valószínűséggel állítják, hogy az Európai Parlamentről elfogyasztott hírek kedvező benyomást keltenek bennük. Különösen a 15–24 évesek 64%-a (az 55 éves vagy annál idősebbek 53%-a) és a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást befejezők 58%-a (szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 48%-ával) ad pozitív választ.

A fehérgalléros munkavállalók (61%) és a vezetők (60%) a legvalószínűbben azt állítják, hogy a benyomásuk kedvező volt, különösen a munkanélküliekhez (48%) és a háztartási alkalmazottakhoz (49%) képest. Hasonlóképpen, azok, akik soha vagy ritkán nehezen fizetik ki számláikat, nagyobb valószínűséggel adják meg ezt a választ, mint azok, akik legtöbbször nehézségekkel küzdenek (57% szemben a 43%-kal).

Azok, akik pozitív képpel rendelkeznek az EU-ról, sokkal valószínűbb, hogy azt mondják, amit a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak, kedvező benyomást keltettek az Európai Parlamentben (77%, szemben a negatív képpel rendelkezők 12%-ával). Ez igaz azokra is, akik egyetértenek a véleményükkel az EU-ban (69%, míg azok 40%-a nem ért egyet), akik elégedettek az EU-ban a demokráciával (72%, szemben a nem elégedettek 33%-ával), valamint azok, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak (59%, szemben a nem szavazók 47%-ával).

QA1b Van-e az, amit olvasott, látott vagy hallott, tekintettel arra, hogy az Európai Parlament általában kedvező vagy kedvezőtlen benyomást kelt? (% – EU)

Általában kedvező	Általában kedvezőtlen	Sem kedvező, sem kedvezőtlen (SPONTANEOUS)	Nem tudom
EU-27	56	33	10	1
Nemi
Férfi	55	34	10	1
Nő	56	32	10	2
Kor
15–24	64	26	8	2
25–39	58	31	10	1
40–54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Oktatás (End of)
–15	48	39	11	2
16–19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Még tanulok	61	27	10	2
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	54	34	10	2
Vezetők	60	30	9	1
Egyéb fehér gallér	61	29	9	1
Kézimunkások	55	35	9	1
Ház személyek	49	36	12	3
Munkanélküli	48	42	9	1
Nyugdíjas	52	35	11	2
Diákok	61	27	10	2
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	43	46	9	2
Időről időre	54	38	7	1
Szinte soha/soha	57	30	11	2
Kép az EU-ról
Pozitív	77	14	8	1
Semleges	44	39	15	2
Negatív	12	83	4	1
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	69	21	9	1
Nem ért egyet	40	49	10	1
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	72	18	9	1
Nem elégedett	33	56	10	1
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	59	30	10	1
Nem elégedett	47	41	10	2

Az EU érzékelt hatása a polgárok mindennapi életére

A többség úgy véli, hogy az EU fellépései hatással vannak mindennapi életükre. Tízből körülbelül hét (71%) osztja ezt a véleményt, köztük közel egyötödét (18%), amelyre az EU fellépései „nagyon” hatást gyakorolnak. Ezzel szemben tízből közel három (28%) gondolja úgy, hogy ez nem így van, 6%-uk szerint az EU egyáltalán nincs hatással mindennapi életükre.

Igen, nagyon sok 18 Igen. némileg 53 Nem túl sok 22 Nem, egyáltalán nem 61 Nem tudom, 1 QA12 Ön szerint az EU fellépései hatással vannak az Ön mindennapi életére? (EU27) (%) A többség szerint az EU fellépései hatással vannak mindennapi életükre: Cipruson és Máltán 87%, Luxemburgban 86%, Bulgáriában, Észtországban, Olaszországban és Lettországban 60%. Olaszország, Lettország (mindkettő 39%) és Észtország (38%) azok az országok, ahol az EU-nak nincs kihatása az életükre.

„Igen” összesen „Nem” összesen Nem tudom QA12 Ön szerint az EU fellépései hatással vannak az Ön mindennapi életére? (%)

Az eredményekre való összpontosítás a legfiatalabb válaszadók körében azt mutatja, hogy nincs lényeges különbség a 15–24 évesek és a lakosság hozzáállása között ebben a kérdésben. A 15–24 évesek közül hét gondolja úgy, hogy az EU fellépései hatással vannak mindennapi életükre (szemben az átlag 71%-kal), 17%-uk (18%-hoz képest) pedig úgy véli, hogy ezek az intézkedések „nagyon sok” hatással járnak. Ezzel szemben 28% (ugyanúgy, mint az uniós átlag) úgy gondolja, hogy az EU nincs hatással mindennapi életükre.

Igen, nagyon Igen, némileg Nem, nem sok Nem, egyáltalán nem Nem tudom QA12 Ön szerint az EU fellépései hatással vannak az Ön mindennapi életére? (% – 15–24 éves) A középkorú kohorszokban (azaz a 25–54 éves korosztályban) a válaszadók nagyobb valószínűséggel értenek egyet, mint a fiatalabb vagy idősebb válaszadók, akik egyetértenek abban, hogy az EU fellépései hatással vannak mindennapi életükre (az 55 év felettiek 74%-a, az 55 év felettiek 68%-a és a 15–24 évesek 70%-a). Ráadásul azok, akik felsőfokú végzettséggel rendelkeznek, szintén nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az EU fellépése hatással van. A 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidőben végzettek több mint háromnegyede (77%) pozitívan válaszol erre a kérdésre, míg tízből kevesebb mint hat (58%) a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettek közül.

A vezetők (82%) szerint a legvalószínűbb, hogy az EU fellépésének hatása van, különösen a háztartási alkalmazottak (65%) esetében, és azok, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek nehézségekkel a számlák kifizetésével, valamivel nagyobb valószínűséggel fordulnak elő, mint azok, akiknek gyakrabban nehézséget okoz a válaszadás (73% szemben a 68%-kal).

Végül azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az uniós fellépés hatással van mindennapi életükre (79%, szemben a negatív képpel rendelkezők 69%-ával). Ugyanez figyelhető meg azok esetében is, akik az európai politikát követik (81% szemben az 58%-kal, akik nem) és azok esetében, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak (76%, szemben a nem szavazók 63%-ával).

QA12 Ön szerint az EU fellépései hatással vannak az Ön mindennapi életére? (% – EU27)

„Igen” összesen	„Nem” összesen
EU-27	71	28
Nemi
Férfi	73	26
Nő	69	29
Kor
15–24	70	28
25–39	74	25
40–54	74	25
55+	68	30
Oktatás (End of)
–15	58	39
16–19	70	29
20+	77	22
Még tanulok	72	26
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	77	22
Vezetők	82	18
Egyéb fehér gallér	76	23
Kézimunkások	68	31
Ház személyek	65	33
Munkanélküli	66	32
Nyugdíjas	66	31
Diákok	72	26
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	68	29
Időről időre	68	30
Szinte soha/soha	73	26
Kép az EU-ról
Pozitív	79	20
Semleges	63	35
Negatív	69	30
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	76	23
Nem	63	35
Kövesse az európai politikát
Kövesd	81	19
Nem követi	58	39

Az Európai Parlament egyes szakpolitikai területeken tett intézkedéseinek ismerete

Amikor az EU, és különösen az Európai Parlament által az elmúlt négy évben elért témákra gondolunk, az Ukrajnának nyújtott támogatás (74%) messze az, amit az uniós polgárok a legtöbbet olvastak, láttak vagy hallottak. Ezt követik a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos kérdések (38%), valamint az uniós zöld megállapodás (37%). A külpolitikát (29%), valamint a gazdasági és társadalmi fellendülést (28%) tízből közel hárman említik, míg kevesebb mint egynegyede emlékszik arra, hogy olvasott, látott vagy hallott az egészségügyről és a fogyasztóvédelemről (24%), a demokratikus jogokról és a jogállamiság tiszteletben tartásáról (23%) és a digitális menetrendről (17%).

Támogatás Ukrajnának Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országok állampolgáraival szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme) Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátásra irányuló célkitűzés) Külpolitika {azaz Európa mint globális szereplő) Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása) Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése) Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása) Nem tudom QA2 Az Európai Unió és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben több témában is járt el. Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (EU27) (%)

Az elmúlt négy évben az Ukrajnának nyújtott támogatás élen jár azon témák listáján, amelyeket a válaszadók olvastak, láttak vagy hallottak az EU és különösen az Európai Parlament körében. A témát idéző arányok a svédországi 91%, Finnország 90%-a és Hollandiában 89%-a, a lengyelországi 52%, a romániai 54% és a horvátországi 55% között mozognak. Ezt a témát inkább a skandináv és a nyugati országokban említik, mint a keleti országokban.

QA2 Az Európai Unió és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben több témában is járt el. Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (Több ANSWERS POSSIBLE) – Ukrajnának nyújtott támogatás (%)

24 országban a migrációval és a menekültüggyel kapcsolatos kérdések a leginkább olvasott, látott vagy hallott témák között vannak. Hollandiában (77%), Svédországban (71%) és Finnországban (68%) több mint kétharmaduk említi ezeket a témákat, míg kevesebb mint egynegyedük tesz ilyet Horvátországban (17%), Lengyelországban (19%) és Portugáliában (22%).

Az uniós zöld megállapodás 20 országban a három legrangosabb téma közé tartozik, Finnországban (75%), Svédországban (71%) és Hollandiában (69%) a válaszadók ismét ezt említik. A spektrum másik végén Portugáliában (18%), Romániában (23%) és Horvátországban (24%) a válaszadók a legkisebb valószínűséggel olvastak, láttak vagy hallottak az uniós zöld megállapodásról.

QA2 Az Európai Unió és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben több témában is járt el. Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (Több MEGÁLLAPODÁS) – Az EU zöld megállapodása (azaz nulla szén-dioxid-kibocsátást céloz) (%)

Svédország (60%), Finnország (54%), Dánia és Hollandia (mindkettő 48%) a legnagyobb valószínűséggel olvasott, látott vagy hallott a külpolitikai kérdésekről. Ezzel szemben kevesebb mint egyötöde említi ezeket a témákat Portugáliában (12%), Horvátországban, Lengyelországban (18%) és Romániában (19%).

Ciprus (59%) messze az az ország, ahol a legtöbb válaszadó azt állítja, hogy olvasott, látott vagy hallott a gazdasági és társadalmi fellendüléssel kapcsolatos témákról, őket követi Svédország (44%) és Hollandiában (43%). Ezzel szemben tízből kettő vagy kevesebb Portugáliában (17%), Csehországban (18%), Bulgáriában, Észtországban és Lengyelországban (20%) említi ezeket a témákat.

Ciprus (54%) ismét kiemelkedik az egészségügy és a fogyasztóvédelem különösen magas aránya mellett, amelyet Szlovénia (38%) és Finnország (35%) követ. A válaszadók magas aránya azt állítja, hogy Finnországban (50%), Svédországban (47%) és Cipruson (42%) olvasott, látott vagy hallott a demokratikus jogokkal és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos témákról. Svédország (37%) az az ország, ahol a digitális menetrendet a legszélesebb körben említik, Dániával (35%) és Ciprussal (33%) együtt.

QA2 Az Európai Unió és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben több témában is járt el. Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (%)

Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása	Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása)	Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátásra irányuló célkitűzés)	A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása)	Külpolitika (Európa mint globális szereplő)	Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme)	Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése)	Támogatás Ukrajnának	Egyéb (SPONTANEOUS)	Nincs (SPONTANEOUS)	Nem tudom
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
LÉGY	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
EL	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
IT	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
CY	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
LU	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
AT	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

A válaszadók szociodemográfiai jellemzőinek közelebbi vizsgálata azt mutatja, hogy az EU, és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben a nőknél nagyobb valószínűséggel olvasott, látott vagy hallott a migrációról és a menekültügyről (41% kontra 36%), a külpolitikáról (33% vs 25%), a demokratikus jogokról és a jogállamiság tiszteletben tartásáról (26% vs 20%) és a digitális menetrendről (20% vs 15%).

Az 55 éves vagy annál idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel említik a migrációt és a menekültügyet (41% szemben a 15–24 évesek 34%-ával), a külpolitikát (31% vs 24%), az egészségügyet és a fogyasztóvédelmet (26% a 21%-kal szemben), valamint a demokratikus jogokat és a jogállamiság tiszteletben tartását (25% kontra 19%). A legfiatalabbak a legkevésbé ismerik az uniós zöld megállapodással kapcsolatos intézkedéseket (33%, szemben az idősebb válaszadók 37–38%-ával), valamint a gazdasági és társadalmi fellendüléssel (22% kontra 29–30%).

A menedzserek a legvalószínűbben azt mondják, hogy minden témáról információt szereztek. Ez különösen igaz az uniós zöld megállapodásra, amelyet a vezetők 51%-a említ, szemben a háztartási alkalmazottak 25%-ával. Azok, akik jobb pénzügyi helyzetben vannak, szintén nagyobb valószínűséggel említik az egyes témákat. Például azok 43%-a, akik ritkán vagy soha nem nehezen fizetik ki a számlákat, azt mondja, hogy olvasott, látott vagy hallott a migrációs és menekültügyi kérdésekről, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 29%-ával.

A rendszeres internethasználók nagyobb valószínűséggel ismerik az egyes témákban tett intézkedéseket. Például azok, akik naponta használják az internetet, nagyobb valószínűséggel említik az uniós zöld megállapodást, mint azok, akik ritkábban használják az internetet (39% kontra 22–25%).

Azok, akik az európai politikát követik, sokkal valószínűbbek, mint azok, akik nem szereztek információt az egyes témákról, és ez a szakadék különösen széles a migráció és a menekültügy (48%, szemben a 25%-kal), az uniós zöld megállapodás (47% vs 24%) és a külpolitika (39% kontra 16%) terén.

QA2 Az Európai Unió és különösen az Európai Parlament az elmúlt négy évben több témában is járt el. Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (% – EU27)

Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása	Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása)	Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátásra irányuló célkitűzés)	A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása)	Külpolitika (Európa mint globális szereplő)	Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme)	Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése)	Támogatás Ukrajnának
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Nemi
Férfi	26	29	39	20	33	41	25	74
Nő	20	28	35	15	25	36	23	73
Kor
15–24	19	22	33	15	24	34	21	76
25–39	22	29	37	18	28	36	23	72
40–54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Oktatás (End of)
–15	16	25	21	8	19	29	20	69
16–19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Még tanulok	19	22	37	17	28	36	23	76
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	27	30	40	21	31	41	23	71
Vezetők	30	31	51	26	40	49	29	80
Egyéb fehér gallér	24	29	38	18	29	37	22	71
Kézimunkások	21	29	32	15	24	34	23	70
Ház személyek	15	27	25	11	19	29	18	69
Munkanélküli	16	25	32	15	24	31	22	74
Nyugdíjas	25	29	36	15	30	42	25	76
Diákok	19	22	37	17	28	36	23	76
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	16	25	25	12	20	29	20	70
Időről időre	18	26	28	14	22	31	22	67
Szinte soha/soha	27	30	42	20	33	43	25	77
Az internet használata
Mindennap	24	30	39	19	31	40	25	75
Gyakran/néha	18	25	25	11	22	33	22	69
Soha	16	20	22	7	17	27	19	66
Nincs internet-hozzáférés	19	18	22	9	23	25	6	66
Kövesse az európai politikát
Kövesd	32	37	47	24	39	48	31	77
Nem követi	13	18	24	9	16	25	16	69

Elégedettség a különböző szakpolitikai területeken tett uniós fellépésekkel

A fent említett megállapítások azt mutatják, hogy az Ukrajnának nyújtott támogatás messze az a téma, amelyet az uniós polgárok az elmúlt négy évben leginkább olvastak, láttak vagy hallottak az EU – és különösen az Európai Parlament – körében. Az Ukrajnának nyújtott támogatás az a terület is, ahol az uniós fellépéssel való elégedettség szintje a legmagasabb, tízből közel hét (69%) pedig azt mondja, hogy „nagyon” vagy „méltányosan” elégedett azzal, amit az EU tesz. Az elégedettségi szint magas a demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén tett uniós fellépésekkel kapcsolatban is (64%), és több mint a fele elégedett azzal, amit az EU a külpolitikával (54%), az egészség- és fogyasztóvédelemmel (53%), a digitális menetrenddel, valamint a gazdasági és társadalmi helyreállítással (mindkettő 51%) kapcsolatban tett.

Kevesebb mint a fele elégedett az uniós zöld megállapodással (47%), míg a migráció és a menekültügy az egyetlen olyan terület, ahol a válaszadók egy kisebbsége elégedett az EU fellépésével (43% „elégedett”, míg 50% „nem elégedett”).

Támogatás Ukrajnának Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása Külpolitika (Európa mint globális szereplő) Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése) Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása) A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása) Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátásra irányuló célkitűzés) Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme) Nagyon elégedett Meglehetősen elégedett Nem túl elégedett Egyáltalán nem elégedett Nem tudom QA13 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? (EU27) (%) Országos szinten Írországban és Lengyelországban vannak a legmagasabb arányban azok a válaszadók, akik elégedettek az EU fellépésével valamennyi területen. Az egyetlen kivétel Ukrajna támogatása, mivel az írországi válaszadók továbbra is az uniós fellépéssel leginkább elégedettek. Görögország és kisebb mértékben Bulgária, Franciaország, Szlovákia és Szlovénia azonban következetesen a legalacsonyabb szintű elégedettséget mutató országok között van.

Tízből közel hét (69%) elégedett azzal, amit az EU tesz Ukrajna támogatásában, beleértve körülbelül egyötödét (21%), aki azt mondja, hogy „nagyon elégedett”. Ezzel szemben körülbelül egynegyedük (26%) nem elégedett az EU e területen tett fellépésével.

25 ország többsége elégedett az Ukrajnának nyújtott uniós támogatással, különösen Hollandiában (90%), Finnországban, Írországban és Svédországban (mindkettő 87%). Szlovákia (45% „kielégült”, 51% „nem elégedett”) és Görögország (48% vs 49%) az egyetlen olyan ország, ahol a többség elégedetlen.

Térkép Jelmagyarázat QA13.8 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Ukrajnának nyújtott támogatás – Összesen „kielégített” (%) A válaszadókközel kétharmada (64%) elégedett az EU demokratikus jogokkal és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos fellépésével, tízből valamivel több mint egy (12%) pedig azt mondta, hogy „nagyon elégedett”. Tízből három elégedetlenségét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az EU mit tesz ezen a területen.

25 országban a válaszadók többsége elégedett a demokratikus jogokkal és a jogállamiság tiszteletben tartásával kapcsolatos uniós fellépéssel. Az elégedettség szintje különösen magas Írországban (82%), Lengyelországban (77%), Dániában és Hollandiában (mindkettő 75%). Ismét Görögország (42% „elégedett”, míg 56% „nem elégedett”) és Szlovákia (46% vs 48%) az egyetlen olyan ország, ahol a többség elégedetlen, és kevesebb mint a fele elégedett Bulgáriában (46%) és Szlovéniában (49%).

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA13.1 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása (%)

Több mint a fele (54%) elégedett az EU külpolitikai fellépésével, köztük 9%-uk „nagyon elégedett”. Több mint egyharmaduk (37%) nem elégedett.

A válaszadók többsége elégedett azzal, amit az EU 22 országban folytatott külpolitikája terén: az arány Írországban 79%-tól, Lengyelországban 74%-tól, Dániában 69%-tól, Franciaországban és Görögországban 38%-ig, Szlovéniában pedig 39%-ig terjed.

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA13.5 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Külpolitika (azaz Európa mint globális szereplő) (%)

A válaszadók abszolút többsége (53%) elégedett az EU fellépésével az egészségügy és a fogyasztóvédelem területén, tízből közel egy (9%) pedig azt mondta, hogy „nagyon elégedett”. Tízből négyen fejezik ki elégedetlenségüket, köztük minden tizedik „egyáltalán nem elégedett”.

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA13.7 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz az egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése) (%) 22 országban a többség elégedett az EU egészségügyi és fogyasztóvédelmi kezelésével, amelyet Lengyelország (70%), Írország (67%), Belgium és Luxemburg (mindkettő 66%) vezet. Az e területen tett uniós fellépéssel kapcsolatos elégedettség legalacsonyabb szintjét Görögországban (29%), Bulgáriában (37%), Franciaországban és Szlovákiában (mindkettő 42%) figyelték meg.

Valamivel több mint a fele (51%) elégedett azzal, amit az EU a gazdasági és társadalmi fellendüléssel kapcsolatban tett, és tízből egy azt mondta, hogy „nagyon elégedett”. Tízből több mint négy (42%) nem elégedett, köztük 11%, akik egyáltalán nem elégedettek.

18 országban a válaszadók többsége elégedett a gazdasági és társadalmi fellendüléssel kapcsolatos uniós fellépéssel. Az elégedettség szintje különösen magas Lengyelországban (75%), Írországban és Hollandiában (mindkettő 71%), míg Görögországban valamivel több mint egyötöde (22%), Franciaországban 33% és Bulgáriában 34%-a fejezi ki elégedettségét.

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA13.2. Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérre vonatkozó törvény végrehajtása) (%)

A válaszadók többsége (51%) elégedett az EU digitális menetrenddel kapcsolatos fellépésével, 9%-uk szerint „nagyon elégedettek”. Körülbelül egyharmaduk (32%) elégedetlen az EU fellépésével ezen a területen. Ez az egyetlen olyan terület, amelyre tízből több mint egy (17%) azt válaszolja, hogy „nem tudják”, hogy elégedettek-e vagy sem.

26 ország válaszadóinak többsége elégedett azzal, amit az EU a digitális menetrenddel kapcsolatban tett: ez az arány Lengyelországban (73%), Írországban (70%) és Máltán (66%), Görögországban 36%-ig, Franciaországban 40%-ig és Csehországban 43%-ig terjed. Meg kell azonban jegyezni, hogy tíz országban legalább minden ötödik nem ismeri, különösen Franciaországban (25%), Portugáliában és Svédországban (mindkettő 24%).

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA13.4 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása) (%)

Tízből több mint négy (47%) elégedett az uniós zöld megállapodással kapcsolatos uniós fellépéssel, beleértve minden tizediket, aki azt mondja, hogy „nagyon elégedett”. Egy kisebbség (43%) azt mondja, hogy elégedetlen, 12%-uk szerint „egyáltalán nem elégedettek”.

„Elégedett” összesen „Nem elégedett” összesen Nem tudom QA133.3 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Az uniós zöld megállapodás (azaz nulla szén-dioxid-kibocsátást céloz) (%) A válaszadók többsége 18 országban elégedett az uniós zöld megállapodással, és az elégedettség szintje Írországban, Lengyelországban (mindkét országban 69%) és Magyarországon (63%) a legmagasabb. A másik oldalon Csehországban 28%, Franciaországban 31% és Észtországban 36% elégedett azzal, amit az EU ezen a területen tesz.

A migráció és a menekültügy az egyetlen olyan terület, ahol a válaszadók, akik azt mondják, hogy elégedettek az EU fellépésével, kisebbségben vannak (43%), és tízből kevesebb mint egy (8%) mondja azt, hogy „nagyon elégedett”. Ezzel szemben a válaszadók fele nem elégedett azzal, amit az EU tett, köztük 14%, akik „egyáltalán nem elégedettek”.

12 országban a többség elégedett az EU migrációval és menekültüggyel kapcsolatos fellépésével, míg Lengyelország (70%), Írország (66%) és Litvánia (60%) rendelkezik a legnagyobb megelégedettséggel. Tízből kevesebb mint három elégedett Cipruson (25%), Görögországban (27%) és Hollandiában (28%). Dániában a vélemények megosztottak (46% „elégedett”, míg 46% „nem elégedett”).

Térkép Jelmagyarázat QA13.6 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni méltányos bánásmód vagy a külső határok védelme) – Összesen „kielégített” (%)

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a legfiatalabb válaszadók a legvalószínűbbek, hogy elégedettek azzal, amit az EU a felmérésben vizsgált valamennyi területen végzett. Ez a digitális menetrend szempontjából a legnyilvánvalóbb: a 15–24 évesek közül tízből hat elégedett, szemben az 55 évesek 44%-ával.

A migrációs és menekültügyi kérdések kivételével minél magasabb az oktatás szintje, annál valószínűbb, hogy a válaszadók elégedettek lesznek az EU fellépésével. Például azok, akik 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végeztek, nagyobb valószínűséggel elégedettek azzal, amit az EU tesz a digitális menetrenddel (56% szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 37%-ával), valamint a demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén (69% szemben az 56%-kal).

A jobb pénzügyi helyzetben lévő válaszadók nagyobb valószínűséggel elégedettek az EU fellépésével az egyes területeken. Ez különösen igaz a demokratikus jogokra és a jogállamiság tiszteletben tartására, amelyek esetében azok 69%-a, akik soha vagy csak ritkán szembesülnek nehézségekkel, elégedett az EU fellépésével, szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 45%-ával, valamint a gazdasági és társadalmi fellendüléssel (56% kontra 32%).

Azok, akik pozitív képpel rendelkeznek az EU-ról, valószínűbbek, mint azok, akik negatív képpel rendelkeznek, hogy minden területen elégedettek legyenek, és a legnagyobb különbség a demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása terén (82% kontra 30%). Az európai politikát követők és az európai politikai kérdésekről gyakrabban beszélők körében is magasabb az elégedettség szintje. Például az európai politikát folytatók 59%-a (szemben azok 41%-ával, akik nem) és azok 61%-a, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről (szemben azok 41%-ával, akik ezt soha nem teszik meg), elégedett az EU gazdasági és társadalmi fellendüléssel kapcsolatos fellépésével.

QA13 Az elmúlt néhány évben az Európai Unió több kulcsfontosságú szakpolitikai területre összpontosított. Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? (% – EU27)

Demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása	Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása)	Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátásra irányuló célkitűzés)	A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása)	Külpolitika (Európa mint globális szereplő)	Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme)	Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése)	Támogatás Ukrajnának
EU-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Nemi
Férfi	64	53	48	53	54	43	55	68
Nő	63	51	46	49	53	42	52	70
Kor
15–24	69	55	50	60	58	49	60	74
25–39	65	54	49	59	56	44	55	69
40–54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Oktatás (End of)
–15	56	43	42	37	47	41	47	64
16–19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Még tanulok	71	57	49	59	60	49	62	76
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	45	32	34	36	39	30	35	54
Időről időre	58	47	47	50	51	43	50	64
Szinte soha/soha	69	56	49	54	57	45	57	73
Beszélgetés európai politikai ügyekről
Gyakran	70	61	57	61	64	48	60	73
Alkalmanként	67	55	50	55	57	45	56	71
Soha	55	41	38	42	44	37	45	64
Kép az EU-ról
Pozitív	82	66	61	65	72	56	69	85
Semleges	57	45	40	45	45	38	47	64
Negatív	30	27	24	29	24	21	29	40
Kövesse az európai politikát
Kövesd	70	59	54	57	61	47	60	74
Nem követi	55	41	39	44	45	38	45	63

A polgárok egy adott szakpolitikai területen folytatott uniós fellépéssel kapcsolatos tudatosságának és az ezzel a fellépéssel való elégedettségüknek az összekapcsolása további betekintést nyújt. Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás esetében a visszahívás (74%) és az elégedettség (69%) szorosan igazodik egymáshoz. A másik hét szakpolitikai területen a polgárok tudatossága és elégedettsége igen eltérő. Ukrajna támogatását követően a legmagasabb szintű tudatosság a migráció és a menekültügy (38%) és az uniós zöld megállapodás (37%) volt, de a többi témához képest a legalacsonyabb elégedettségi szintet (43%, illetve 47%) érte el.

Az uniós fellépés más területeit a polgárok kevésbé ismerik, de nagyobb elégedettséget regisztrálnak, mint például a digitális menetrend 17%-a, de 51%-a elégedett. A demokratikus jogok és a jogállamiság terén tett intézkedéseket is 23%-kal emlékeztetik, de a második legnagyobb megelégedettséggel (64%) rendelkeznek. A külpolitika a visszahívást tekintve középúton van (29%), de a harmadik legmagasabb elégedettségi értékkel rendelkezik (54%).

74% 69% 38% 43% 37% 47% 29% 54% 28% 51% 24% 53% 23% 64% 17% 51% Visszahívás Elégedettség Támogatás Ukrajnának Külpolitika (Európa mint globális szereplő) Demokratikus jogok és a jogszabályok tiszteletben tartása A digitális menetrend (azaz biztonságos, tisztességes és átlátható online szolgáltatások és platformok biztosítása) Egészségügy és fogyasztóvédelem (azaz egy egészségügyi unió kiépítése vagy a fenntartható fogyasztás fellendítése) Gazdasági és társadalmi fellendülés (azaz a minimálbérről szóló törvény végrehajtása) Az uniós zöld megállapodás (azaz a nulla szén-dioxid-kibocsátást célozza) Migráció és menekültügy (azaz a harmadik országbeli állampolgárokkal szembeni tisztességes bánásmód vagy a külső határok védelme) QA2 Az alábbi témák közül melyiket olvastad, láttad vagy hallottál? (% – EU27) & QA13 Mennyire elégedett vagy nem elégedett azzal, amit az EU az alábbi területeken tett? (% – EU27)

3. EGY ÉVVEL A 2024-ES EURÓPAI VÁLASZTÁSOK ELŐTT: POLGÁROK A SZAVAZÁS ELŐTT

A harmadik fejezet a polgárok választásokhoz, különösen az európai választásokhoz való hozzáállását tárgyalja. Többek között felméri, hogy az európaiak milyen fontosságot tulajdonítanak az európai és nemzeti választásokon való szavazásnak, a 2024-es következő európai választásokon való részvétel érdeklődésének és valószínűségének, a választások időpontjával kapcsolatos tudatosságuknak, szavazási magatartásuknak és véleményüknek arról, hogy az emberek miért szavaznak vagy nem szavaznak. A fejezet a következő európai választásokkal kapcsolatos attitűdökre is összpontosít az európai fiatalok körében.

Az európaiak általában úgy vélik, hogy az európaiak mind az európai, mind a nemzeti választásokon nagy személyes jelentőséggel bírnak, és érdeklődnek a következő európai választások iránt. Ennek következtében továbbra is magas a szavazás valószínűsége ezeken a választásokon, és jelentős részük már tisztában van a választások időpontjával. Fontos, hogy úgy tűnik, a polgárok jobban érdeklődnek az európai választások iránt, mint a legutóbbi 2019-es választások előtti hasonló időpontban, és jobban ismerik a választás időpontját is.

3.1. Európai választások

A szavazás fontossága az európai választásokon

„Nagy jelentőségű” összesen (3–10) „Közepes jelentőség” összesen (4–7) „Kis jelentőség” összesen (1–3) Nem tudom 2023. március 2022. okt./november QA16a Kérjük, mondja el, mennyire fontos vagy sem, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1-es azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és a 10-es azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amelyet alapvetőnek vagy kulcsfontosságú kötelességnek tart az Ön, mint polgár számára. A fennmaradó számok a két pozíció között valamit jeleznek. (%) A jelenlegi felmérésben nagyjából stabil maradt a szavazás jelentősége az európai választásokon 2022 októberéhez és novemberéhez képest, és a polgárok közel fele (48%, + 2 százalékpont) nagy jelentőséget tulajdonít a szavazásnak. Tízből közel négy (38%, -1 százalékpont) úgy véli, hogy az európai választásokon való szavazás közepes jelentőségű, míg 13% (-1 százalékpont) alacsony jelentőséget tulajdonít ezeknek a választásoknak.

Érdemes megjegyezni, hogy ezek az adatok összhangban vannak a legutóbbi 2019-es európai választások előtt azonos időpontban rögzített adatokkal. Az Európai Parlament 2018 áprilisában (azaz a választások előtt körülbelül 13 hónappal) végzett Eurobarométer felmérésében 49%-uk nagy jelentőséget tulajdonított a szavazásnak, 17%-uk pedig csekély jelentőséget tulajdonított annak22 Az Európai Parlament 2018. áprilisi Eurobarométer felmérésének (EB 89.2) megállapításai a következő címen érhetők el: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

2022. okt./november 2023. márc. Evolúció 2022. okt./november QA16a Kérjük, mondja el, mennyire fontos vagy sem, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1-es azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és a 10-es azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amelyet alapvetőnek vagy kulcsfontosságú kötelességnek tart az Ön, mint polgár számára. A fennmaradó számok a két pozíció között valamit jeleznek. (% – összesen „Nagyon fontos (8–10)”) 17 országban a többség elismeri az európai választások üdvösségét, és a legmagasabb arány szerint a szavazás nagyon fontos számukra Dániában, Svédországban (mindkettő 70%) és Hollandiában (68%). Kilenc tagállamban a többség közepes jelentőséget tulajdonít a választásokon való szavazásnak, különösen Romániában, Olaszországban (mindkettő 46%) és Horvátországban (45%). Belgiumban az egyenlő arányok nagy jelentőséget tulajdonítanak ezeknek a választásoknak (43%) és közepesnek (43%). Végezetül, hat országban ötből legalább egy csekély jelentőséget tulajdonít a választásokon való szavazásnak, és a legnagyobb valószínűséggel Csehországban (30%), Bulgáriában (23%), Cipruson és Szlovákiában (mindkettő 22%) válaszolnak erre a válaszra.

11 országban a válaszadók nagyobb valószínűséggel helyeznek személyes fontosságot az európai választásokon való szavazásra, mint 2022 októbere és novembere között. Litvánia (53%, + 15 százalékpont) különösen nagy pozitív fejleményt mutat, amelyet Szlovákia (34%, + 8 százalékpont) és Finnország (57%, + 7 százalékpont) követ. Ez az arány csak Magyarországon (46%, -6 százalékpont), Görögországban (49%, -4 százalékpont), Csehországban (25%, -3 százalékpont) és Írországban (60%, -3 százalékpont) csökkent, míg a fennmaradó 12 országban stabil vagy változatlan maradt.

A szavazás fontossága az országos választásokon

A válaszadók mintegy kétharmada (67%) szerint rendkívül fontos számukra, hogy személyesen szavazzanak a nemzeti választásokon. Egynegyedük közepes jelentőséget tulajdonít a választásokon való szavazásnak, míg 7%-uk szerint ez csekély jelentőséggel bír. Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak.

2023. március 2022. okt./november „Nagy jelentőségű” összesen (8–10) „Közepes jelentőség” összesen (4–7) „Kis jelentőség” összesen (1–3) Nem tudom QA16b És mennyire fontos, hogy Ön szavazzon a nemzeti választásokon (országunkban)? (EU27) (%) A válaszadók többsége minden tagállamban nagy személyes jelentőséget tulajdonít a nemzeti választásokon való szavazásnak, tízből kilenc vagy annál nagyobb arányban Svédországban (95%), Dániában (91%) és Hollandiában (90%), Bulgáriában (51%), Horvátországban (52%), Belgiumban és Olaszországban (mindkét esetben 54%). Nyolc országban tízből legalább egy csekély jelentőséget tulajdonít a választásokon való szavazásnak, különösen Bulgáriában (13%), Cipruson, Lettországban és Máltán (mindegyik 11%).

2022. okt./november 2023. márc. Evolúció 2022. okt./november QA16b És mennyire fontos, hogy Ön szavazzon a nemzeti választásokon (országunkban)? (% – összesen „Nagyon fontos (8–10)”)

A válaszadók nagyobb valószínűséggel tulajdonítanak nagy jelentőséget a nemzeti választásokon való szavazásnak, mint minden országban az európai választásoknak. Ennek a különbségnek a mértéke azonban tagállamonként jelentős eltéréseket mutat. A legnagyobb szám Csehországban (nemzeti 63%, EU 25%), majd Észtországban (országos 69%, EU 35%) és Szlovéniában (nemzeti 70%, EU 38%). A legkisebb különbség Olaszországban, Belgiumban (nemzeti 54%, EU 43% mindkét országban), Luxemburgban (nemzeti 65%, EU 53%) és Romániában (nemzeti 57%, EU 45%) figyelhető meg.

11 országban a válaszadók sokkal valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között, azt mondják, hogy a nemzeti választásokon való szavazás személyes szempontból kiemelten fontos számukra. A legnagyobb növekedés Észtországban (69%, + 13 százalékpont), Litvániában (73%, + 8 százalékpont), Máltán (71%, + 7 százalékpont), Cipruson (69%, + 7 százalékpont) és Romániában (57%, + 7 százalékpont) tapasztalható. Ez az arány hét országban csökkent, de csak Lettországban (56%, -14 százalékpont) figyelhető meg ez a csökkenés. Ez a szám kilenc országban stabil vagy változatlan maradt.

A válaszadók nagy jelentőséget tulajdonítanak a nemzeti és európai választásokon való szavazásnak életkoruk, képzettségi szintjük és társadalmi-gazdasági státuszuk függvényében. A 25 éves vagy annál idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel tulajdonítanak személyes jelentőséget a nemzeti választásokon (66–70% vs 58%) és az európai választásokon (48–50% vs 42%) való szavazásnak. Hasonlóképpen, a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végzők nagyobb valószínűséggel tulajdonítanak nagy jelentőséget annak, mint a 15 éves vagy annál fiatalabbak (77% a nemzeti választások esetében 63%-kal szemben, 58% az uniós választások 38%-ával szemben).

A vezetők (80% nemzeti, 61% EU) a legvalószínűbb, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak a választásokon való szavazásnak, különösen a munkanélküliekkel (53% nemzeti, 36% EU) és a háziasított személyekkel (55% nemzeti, 33% EU). Azok, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, sokkal valószínűbbek, mint azok, akiknek gyakrabban nehézséget okoz a nemzeti szavazás (74% vs 54%) és az európai (55% kontra 35–37%) választások.

A szavazás fontossága előreláthatóan összefügg azzal az érzéssel is, hogy számít a véleményünk, valamint a demokráciával való elégedettség szintjéhez mind nemzeti, mind uniós szinten. Például azok, akik egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban (67%, míg azok 31%-a, akik nem értenek egyet), és azok, akik elégedettek az EU-ban a demokráciával (59%, szemben a nem elégedettek 36%-ával), nagyobb jelentőséget tulajdonítanak az európai választásokon való szavazásnak.

Hasonlóképpen, azok, akik pozitív képpel rendelkeznek az Európai Parlamentről, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az európai választásokon való szavazás nagy jelentőséggel bír (a negatív képpel rendelkezők 67%-a szemben a negatív képpel rendelkezők 33%-ával), csakúgy, mint azok, akik azt szeretnék, hogy az Európai Parlament fontosabb szerepet játsszon (59%, szemben azok 33%-ával, akik azt szeretnék, hogy a szerepe kevésbé fontos legyen).

QA16a Kérjük, mondja el, mennyire fontos vagy sem, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1-es azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és a 10-es azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amelyet alapvetőnek vagy kulcsfontosságú kötelességnek tart az Ön, mint polgár számára. A fennmaradó számok a két pozíció között valamit jeleznek. (% – EU27)

„Kis jelentőség” összesen (1–3)	„Közepes jelentőség” összesen (4–7)	„Nagy jelentőségű” összesen (8–10)
EU-27	13	38	48
Nemi
Férfi	15	37	47
Nő	13	38	48
Kor
15–24	13	42	42
25–39	12	40	48
40–54	14	38	48
55+	13	36	50
Oktatás (End of)
–15	21	40	38
16–19	15	41	44
20+	9	33	58
Még tanulok	11	38	48
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	12	39	49
Vezetők	7	32	61
Egyéb fehér gallér	10	40	50
Kézimunkások	15	44	41
Ház személyek	18	48	33
Munkanélküli	24	39	36
Nyugdíjas	16	33	51
Diákok	11	38	48
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	24	40	35
Időről időre	15	47	37
Szinte soha/soha	11	34	55
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	4	29	67
Nem ért egyet	23	45	31
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	6	34	59
Nem elégedett	21	43	36
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	7	34	59
Kevésbé fontos	23	44	33
Nincs változás	11	37	51

QA16b És mennyire fontos, hogy Ön szavazzon a nemzeti választásokon (országunkban)? (% – EU27)

„Kis jelentőség” összesen (1–3)	„Közepes jelentőség” összesen (4–7)	„Nagy jelentőségű” összesen (8–10)
EU-27	7	25	67
Nemi
Férfi	6	26	67
Nő	7	25	67
Kor
15–24	8	31	58
25–39	7	27	66
40–54	6	26	67
55+	7	23	70
Oktatás (End of)
–15	12	25	63
16–19	8	30	62
20+	4	19	77
Még tanulok	7	28	62
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	5	26	69
Vezetők	3	17	80
Egyéb fehér gallér	5	28	67
Kézimunkások	9	32	59
Ház személyek	11	33	55
Munkanélküli	14	32	53
Nyugdíjas	7	20	73
Diákok	7	28	62
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	14	31	54
Időről időre	9	36	54
Szinte soha/soha	5	20	74
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	2	18	80
Nem ért egyet	11	32	56
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	3	21	75
Nem elégedett	11	31	58
Az Európai Parlament képe
Pozitív	2	17	80
Semleges	6	32	61
Negatív	15	27	57
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	4	22	74
Kevésbé fontos	11	33	56
Nincs változás	6	21	72

Érdeklődés a következő európai választások iránt

A válaszadók egyértelmű többsége (56%, + 2 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) érdeklődik a következő európai választások iránt, köztük 15% (+ 1 százalékpont), aki szerint „nagyon érdekelt”. Ezzel szemben tízből több mint négy (43%, -2 százalékpont) azt mondja, hogy nem érdekli őket, 14% (-1 százalékpont) pedig azt mondja, hogy egyáltalán nem érdekli őket. Ezek az arányok 2022 októberéhez és novemberéhez képest stabilak maradtak.

Nem tudom, 1 Nagyon érdekes 15 Némi érdeklődés 41 Nem nagyon érdekelt 29 Egyáltalán nem érdekelt 14 QA15 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (EU27) (%)

Összevetve az eredményeket a legutóbbi európai választásokat megelőző azonos időkeretben megfigyelt eredményekkel, meg lehet jegyezni, hogy a következő európai választások iránt érdeklődő válaszadók aránya jelenleg 6 százalékponttal magasabb, mint 2018 áprilisában, amikor 50%-uk állította, hogy érdekli őket, 48% pedig azt, hogy nem érdekli őket.23 Az Európai Parlament 2018. áprilisi Eurobarométer felmérésének (EB 89.2) megállapításai a következő címen érhetők el: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332

20 tagállamban a többség érdeklődik a következő európai választások iránt, a legnagyobb arányban Hollandiában (75%), Írországban (66%) és Németországban (65%). Szlovákia (26%) és Csehország (27%) messze azok az országok, ahol a következő választások iránti érdeklődés a legalacsonyabb, ezt követi Franciaország (40%) és Bulgária (41%).

Nagyon érdekelt Némileg érdekelt Nem nagyon érdekelt Egyáltalán nem érdekelt Nem tudom QA15 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (%)

14 országban a válaszadók sokkal valószínűbbek a 2022. október-novemberinél, hogy érdeklődnek a következő európai választások iránt. A kamatszint legalább tíz százalékponttal nőtt Észtországban (51%, + 14 százalékpont), Finnországban (64%, + 11 százalékpont) és Lettországban (50%, + 10 százalékpont). Mindazonáltal az érdeklődők aránya 7 százalékponttal csökkent Görögországban (49%) és Máltán (64%), és 11 országban stabil vagy változatlan maradt.

A szavazás jelentőségéhez hasonlóan a következő európai választások iránti érdeklődés szintje a válaszadók életkorától, képzettségi szintjétől és társadalmi-gazdasági státuszától függően változik. A 25 éves vagy annál idősebbek valószínűbbek, mint a fiatalabb válaszadók, akik azt mondják, hogy érdeklődnek (56–58%, szemben a 49%). Azok, akik befejezték a teljes munkaidős oktatást 20 éves vagy annál idősebbek, hajlamosabbak azt mondani, hogy érdekli őket, mint azok, akik 15 éves vagy annál fiatalabbak (65% vs 45%). A vezetők (70%) a legmagasabb szintű érdeklődést tanúsítják, különösen a munkanélküliekhez képest (41%), csakúgy, mint azok, akik soha vagy ritkán nehezen fizetik ki számláikat (62%, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 40%-ával).

A nagyobb városokban élő válaszadók hajlamosabbak a következő európai választások iránti érdeklődésre, mint a vidéki falvakban vagy kisebb városokban élők (62% vs 54%).

Ezen túlmenően azok, akik egyetértenek a véleményükkel, számítanak az EU-ban (76%, míg a nem értettek 40%-a), és azok, akik elégedettek az uniós demokráciával (69%, szemben a nem elégedettek 43%-ával), nagyobb valószínűséggel állítják azt, hogy érdeklődnek a következő európai választások iránt. Végül az érdeklődés szintje is magasabb azon válaszadók körében, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről (79%, szemben a negatív képpel rendelkezők 35%-ával), és azok körében is, akik azt szeretnék, hogy fontosabb szerepet játsszon (70%, szemben azok 39%-ával, akik azt szeretnék, hogy kevésbé fontos szerepet töltsön be).

QA15 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27)

„Érintett” összesen	Összesen „nem érdekelt”
EU-27	56	43
Nemi
Férfi	58	42
Nő	54	45
Kor
15–24	49	49
25–39	56	44
40–54	58	42
55+	58	42
Oktatás (End of)
–15	45	54
16–19	53	46
20+	65	34
Még tanulok	56	43
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	61	39
Vezetők	70	30
Egyéb fehér gallér	59	40
Kézimunkások	50	49
Ház személyek	45	54
Munkanélküli	41	58
Nyugdíjas	57	42
Diákok	56	43
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	40	59
Időről időre	49	50
Szinte soha/soha	62	38
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	54	45
Okos/középméretű város	54	45
Nagyváros	62	37
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	76	24
Nem ért egyet	40	59
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	69	30
Nem elégedett	43	56
Az Európai Parlament képe
Pozitív	79	20
Semleges	47	52
Negatív	35	64
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	70	30
Kevésbé fontos	39	61
Nincs változás	54	44

E kérdés eredményei arra is rámutatnak, hogy a polgárok választások iránti érdeklődése összefügg a jövedelmük szintjével. Az alacsonyabb jövedelmű európai polgárok mindössze 44%-a érdeklődik a 2024-es európai választások iránt. Ez az egyetlen olyan jövedelemcsoport, amelyben több olyan polgárt találunk, akik nem érdeklődnek a választások iránt (55%), mint azok, akik érdeklődnek (44%).

A négy felső jövedelmi csoport (quintiles) esetében a polgárok többsége érdeklődik a választások iránt: a második kvintilisben a választások iránt érdeklődő 53%-tól (még mindig az uniós átlag alatt) a legmagasabb jövedelmi kvintilisbe tartozó uniós polgárok több mint kétharmada (68%) érdeklődik e választások iránt.

56% 44% 53% 59% 65% 68% EU-27 3. kvintilis 4. kvintilis 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 1. jövedelmi kvintilis (legalacsonyabb) 2. kvintilis 5. jövedelmi kvintilis (legmagasabb) QA15 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27) & SD17 Háztartás teljes rendelkezésre álló jövedelme (kvintilis) (% – Összes kamat) Megjegyzés: az eredeti grafikonon „3.kvintilis” volt a „4. kvintilis” helyett.

A 2024-es európai választások iránti érdeklődés is sokkal nagyobb az Európai Unió politikáját követők körében (a válaszadók 75%-a érdeklődik az európai választások iránt2024), mint azok körében, akik nem követik az uniós politikát (33%).

80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% EU-27 56% 43% 75% 25% 33% 66% Kövesd Nem követi „Érintett” összesen Összesen „nem érdekelt” QA15A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27) & QA3 Azt mondanád, hogy követed azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik: (% – Összesen „Érdekelt”)

A következő európai választások időpontjának ismerete

Tízből közel három (28%) helyesen jelzi, hogy a következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor, ami három százalékpontos növekedést jelent 2022 októbere és novembere óta24 2024 májusa/júniusa helyes válasznak minősül, mivel a választások pontos időpontjáról a terepmunka idején még nem született megállapodás. . Az arány, aki helyesen választja ki a választás évét, de nem ad meg semmilyen hónapot, vagy nem jelzi a megfelelő hónapot, szintén nőtt (+ 6 százalékpont), és jelenleg 17%. Egy negyedév (+ 1 százalékpont) helytelen választ ad azzal, hogy a választásokat 2023-ban (4%, + 3 százalékpont) vagy 2025-ben (10%, -3 százalékpont) vagy egy másik dátummal (11%, + 1 százalékpont) tartják.

Idén/Az idei év végén/2023-ban 4 Következő évben 2024-ben/bármely hónapban 2024-ben (de májusban vagy júniusban) 17 2024 májusában vagy júniusában 28 Két éven belül 2025-ben/minden hónapban 2025-ben 10 Egyéb/Egyéb dátum 11 Nem tudom 30 QA14 Az Ön véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai választásokra itt (miénk) ORSZÁG)? (EU27) (%)

A következő európai választások időpontjával kapcsolatos ismeretek szintje most jelentősen magasabb (+ 9 százalékpont), mint a legutóbbi 2019-es európai választások előtti időpontban volt. Mintegy 13 hónappal az említett választások előtt, 2018 áprilisában, 19% helyesen azonosította a választások időpontját (2019. május), 13%-uk pedig csak azt tudta, hogy a választásokra a következő évben kerül sor25 Az Európai Parlament 2018. áprilisi Eurobarométer felmérésének (EB 89.2) megállapításai a következő címen érhetők el: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Az európai választások időpontjával kapcsolatos ismeretek szintje nagy eltéréseket mutat az egyes országok között. 14 tagállamban tízből legalább három helyesen jelölte meg 2024 májusát vagy júniusát a választások időpontjának, a legmagasabb arányt Belgiumban (47%), Magyarországon (44%) és Cipruson (43%) figyelték meg. A skála ellenkező végén Franciaországban 9%, Spanyolországban 13% és Írországban 16% mutatja a pontos dátumot (2024. május vagy június).

Hollandia (37%), Svédország (34%), Lengyelország és Dánia (mindkettő 32%) azok az országok, ahol a válaszadók a legnagyobb valószínűséggel helytelen választ adnak. Több mint a fele Portugáliában (59%), Franciaországban és Spanyolországban (mindkettő 53%) állítja, hogy nem tudja.

„A hónap és az év helyes ismerete” ÖSSZESEN „Az év megfelelő ismeretei, de nem a hónap” ÖSSZESEN „Nem megfelelő válasz” összesen Nem tudom QA14 Az Ön véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai választásokra itt (országunkban)? (%)

17 országban 2022 októbere és novembere óta nőtt a következő európai választások időpontjával kapcsolatos ismeretek szintje. Ez különösen igaz Lettországban (32%, + 15 százalékpont), Romániában (42%, + 12 százalékpont) és Litvániában (30%, + 11 százalékpont). Az ismeretek szintje Máltán (27%, -24 százalékpont), Luxemburgban (26%, -13 százalékpont), Lengyelországban (27%, -7 százalékpont) és Írországban (16%, -6 százalékpont) csökkent, míg a helyes választ adó arány hat tagállamban állandó vagy változatlan maradt.

A szociodemográfiai megállapítások kiemelik, hogy a középkorú (25–54 éves) kohorszok válaszadói valamivel nagyobb valószínűséggel azonosítják a következő európai választások időpontját (29–30% vs 24–26%), mint a fiatalabb és idősebb válaszadók.

Mindazonáltal úgy tűnik, hogy a válaszadók képzettségi szintje és társadalmi-gazdasági helyzete nagyobb szerepet játszik. Azok, akik teljes munkaidőben végzettek 16 éves vagy annál idősebbek nagyobb valószínűséggel, mint azok, akik befejezték a 15 éves vagy annál fiatalabb, hogy adja meg a helyes dátumot (29–30% vs 18%). A vezetők és más fehér nyakörvek szintén nagyobb valószínűséggel válaszolnak helyesen a kérdésre (35–36% szemben a háziak 14%-ával), mint azok, akik időről időre vagy ritkán/soha nehezen fizetik ki számláikat (27–29% szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 17%-ával).

A nagyobb városokban élő válaszadók nagyobb valószínűséggel ismerik a választás időpontját, mint a vidéki falvakban vagy kisebb városokban élők (32% szemben a 25–27%-kal).

Az ismeretek szintje is magasabb azon személyek körében, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről (34% szemben a negatív képpel rendelkezők 24%-ával), valamint azok körében, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak (33%, szemben a nem szavazók 18%-ával).

QA14 Az Ön véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai választásokra itt (országunkban)? (%)

„A hónap és az év helyes ismerete” ÖSSZESEN	„Az év megfelelő ismeretei, de nem a hónap” ÖSSZESEN	„Nem megfelelő válasz” összesen
EU-27	28	17	25
Nemi
Férfi	28	18	26
Nő	27	16	25
Kor
15–24	24	15	27
25–39	29	18	27
40–54	30	18	25
55+	26	17	25
Oktatás (End of)
–15	18	12	25
16–19	29	17	25
20+	30	19	27
Még tanulok	24	17	25
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	30	21	25
Vezetők	35	20	26
Egyéb fehér gallér	36	19	24
Kézimunkások	26	26	28
Ház személyek	14	14	30
Munkanélküli	18	11	28
Nyugdíjas	25	16	24
Diákok	24	17	25
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	17	15	28
Időről időre	27	18	28
Szinte soha/soha	29	17	25
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	25	16	26
Okos/középméretű város	27	15	26
Nagyváros	32	19	25
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	33	20	24
Nem	18	13	29
Az Európai Parlament képe
Pozitív	34	20	25
Semleges	25	15	26
Negatív	24	15	28

A szavazás valószínűsége a következő európai választásokon

A 2022. április-május és október-november közötti kismértékű csökkenést követően a következő európai választásokon való szavazás valószínűsége stabil maradt a jelenlegi felmérésben: körülbelül kétharmaduk (67%, nincs változás) azt mondta, hogy a jövő héten (az 1-től 10-ig terjedő skálán 7–10) valószínűleg szavazni fognak ilyen választásokon.

„Likely” összesen (7–10) „Neutral” ÖSSZESEN (5–5.) Összesen „nem valószínű” (1–4) 2023. március 2022. okt./november QA22 Ha a következő európai választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” jelentése „egyáltalán nem valószínű”, a „10” pedig „nagyon valószínű”. (EU27) (%)

Hasonló kérdés szerepelt az Európai Parlament 2018. áprilisi Eurobarométer felmérésében is. Egy 1-től 10-ig terjedő skálán megkérdezték a válaszadókat, hogy mennyire valószínű, hogy a 2019 májusában tartandó következő európai választásokon szavaznak, 58%-uk pedig azt mondta, hogy valószínűleg (7–10) fog szavazni26 Meg kell jegyezni, hogy a 2018-as uniós szintű eredmények az Egyesült Királyságot is magukban foglalták. Az Európai Parlament 2018. áprilisi Eurobarométer felmérésének (EB 89.2) megállapításai a következő címen érhetők el: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Bár a kérdést másképpen fogalmazták meg, és az összehasonlítást óvatosan kell értelmezni, ez mindazonáltal arra utalhat, hogy a polgárok jelenleg inkább hajlamosak részt venni a 2024-es európai választásokon, mint a 2019-es választások előtti hasonló időpontban.

A többség minden országban valószínűsíthető, hogy a jövő héten szavazna az európai választásokon, tízből több mint nyolc Hollandiában (87%), Dániában és Svédországban (mindkettő 83%), Csehországban 50%, Horvátországban 53% és Bulgária 55%-a között. Legalább egynegyedük valószínűleg nem megy szavazni Csehországban (29%), Szlovéniában (27%), Bulgáriában, Cipruson és Franciaországban (25%).

2022. okt./november 2023. márc. Evolúció 2022. okt./november QA22 Ha a következő európai választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” jelentése „egyáltalán nem valószínű”, a „10” pedig „nagyon valószínű”. (% – összes „Likely” (7–10))

A következő európai választásokon való szavazás valószínűsége 2022 októbere és novembere óta tíz országban nőtt, különösen Litvániában (71%, + 12 százalékpont), Cipruson (61%, + 10 százalékpont) és Észtországban (59%, + 10 százalékpont). Lettországban (59%) hét százalékponttal, további hat országban pedig három-négy százalékponttal csökkent azoknak az aránya, akik azt állítják, hogy szavazni fognak az ilyen választásokon. A válaszadók aránya tíz országban stabil vagy változatlan maradt.

A következő európai választásokon való szavazás valószínűsége nő, ahogy a válaszadók életkora, képzettségi szintje és társadalmi-gazdasági státusza nő.

A 25 éves vagy annál idősebbek hajlamosak azt mondani, hogy valószínűleg szavazni fognak, ha ezeket a választásokat jövő héten tartják (68–70%, szemben a 15–24 évesek 55%-ával), csakúgy, mint azok, akik befejezték a teljes munkaidős oktatást 20 vagy annál idősebb korban (78%, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 59%-ával). A vezetők (a munkanélküliek 81%-a szemben a munkanélküliek 54%-ával) és azok, akik soha vagy ritkán nehezen tudják kifizetni a számláikat (73%, szemben a gyakrabban nehézségekkel küzdők 52–58%-ával), szintén valószínűbb, hogy szavazni fognak.

Azok a válaszadók, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről (84% szemben azok 49%-ával, akik ezt soha nem teszik meg) és az európai politikát követők (80% vs 51%) nagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy holnap szavaznának, mint azok, akik már szavaztak a legutóbbi európai választásokon (88% szemben a nem szavazók 34%-ával). Végül a válaszadóknak az Európai Parlamentről alkotott képe is szerepet játszik: a pozitív képpel rendelkezők 85%-a valószínűbb, hogy szavazni fog, szemben a negatív képpel rendelkezők 51%-ával.

QA22 Ha a következő európai választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” jelentése „egyáltalán nem valószínű”, a „10” pedig „nagyon valószínű”. (% – EU27)

Összesen „nem valószínű” (1–4)	„Neutral” ÖSSZESEN (5–5.)	„Likely” összesen (7–10)
EU-27	17	15	67
Nemi
Férfi	17	15	66
Nő	16	15	67
Kor
15–24	21	17	55
25–39	17	15	68
40–54	16	14	70
55+	16	14	69
Oktatás (End of)
–15	25	15	59
16–19	18	17	64
20+	11	11	78
Még tanulok	19	15	58
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	13	15	72
Vezetők	8	11	81
Egyéb fehér gallér	13	16	71
Kézimunkások	19	18	63
Ház személyek	24	19	56
Munkanélküli	32	13	54
Nyugdíjas	17	12	70
Diákok	19	15	58
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	28	18	52
Időről időre	21	20	58
Szinte soha/soha	13	12	73
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	16	15	67
Okos/középméretű város	18	16	65
Nagyváros	14	13	71
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	3	9	88
Nem	40	23	34
Az Európai Parlament képe
Pozitív	5	8	85
Semleges	19	19	60
Negatív	33	16	51

Az európai választásokon való szavazás okai

A válaszadók leginkább azért mondják, hogy az európai választásokon az emberek azért szavaznak, mert állampolgári kötelességük (2022 októbere és novembere óta 38%, + 1 százalékpont), mert általában politikai választásokon szavaznak, és egy politikai pártot akarnak támogatni (mindkettő 36%, + 2 százalékpont). Ezen okok rangsora 2022 októberéhez és novemberéhez képest változatlan maradt. Az egyéb okok legalább ötből egynél a következők: az európai választásokon való szavazással (29%, nincs változás), egy adott jelölt támogatására (23%, + 1 százalékpont), elégedetlenségük kifejezésére (21%, -2 százalékpont) és az Európai Unió iránti támogatásuk kifejezésére (21%, nincs változás).

2023. március 2022. okt./november Állampolgárként ez a kötelességük. Változtatni akarnak a dolgokon azzal, hogy szavaznak az európai választásokon Általában a politikai választásokon szavaznak Támogatni akarnak egy politikai pártot Támogatni akarnak egy konkrét jelöltet Ki akarják fejezni elégedetlenségüket Szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt El akarják kerülni a többi politikai párt választási sikerét, amit nem szeretnek Támogatni akarják a (NATIONALITY) kormányt Érdeklődésükre számot tartó politikai és társadalmi kérdések merülnek fel a választási kampány során Elégedetlenségüket fejezik ki az Európai Unióval szemben Elégedetlenségüket fejezik ki a (NATIONALITY) kormánnyal szemben A kampány során kapott információk meggyőzték őket, hogy menjenek szavazni. Nem tudom QA17ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (EU27) (%) 14 országban a leginkább említett ok arra késztette az embereket, hogy szavazzanak az európai választásokon, hogy állampolgári kötelességük. Általában a politikai választásokon való szavazás a leggyakoribb ok, amelyet öt ország válaszadói adnak meg, és ha egy politikai pártot szeretne támogatni, további ötben az okok listájának élén áll. Hollandiában és Svédországban a leggyakrabban az az oka, hogy változtatni akarnak a dolgokon az európai választásokon való szavazással, míg Szlovákiában az, hogy egy adott jelöltet támogatni akarnak, a legmagasabb helyen áll.

Mivel állampolgári kötelességük, 20 országban az európai választásokon való szavazást indokoló három legfontosabb ok között szerepel, a legnagyobb arányban Litvániában (61%), Cipruson (52%), Lettországban és Luxemburgban (mindkettő 51%). Csehországban (17%), Lengyelországban és Szlovákiában (mindkettő 27%) a válaszadók a legkisebb valószínűséggel választják ezt az okot.

17 országban általában a politikai választásokon való szavazás az első három ok között szerepel. Ezt leggyakrabban Svédország (47%), Dánia (46%) és Finnország (44%) válaszadói említik. Lettországban (21%), Észtországban (24%), Belgiumban és Szlovákiában (25%) a legkisebb valószínűséggel erre hivatkoznak.

A politikai párt támogatása azon három fő ok közé tartozik, amelyekről úgy gondolják, hogy 23 tagállamban szavaznak. Az ezt említő arányok különösen magasak Görögországban (65%), Máltán (61%) és Cipruson (58%). Ezt Észtországban, Franciaországban, Lettországban és Luxemburgban tízből kevesebb mint hárman választják ki (mindkettő 29%).

Támogatni akarnak egy politikai pártot Általában a politikai választásokon szavaznak Állampolgárként ez a kötelességük. Támogatni akarnak egy konkrét jelöltet Változtatni akarnak a dolgokon azzal, hogy szavaznak az európai választásokon QA17ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (Max. 4 ÁSZF) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

Svédországban (51%), Hollandiában (48%) és Finnországban (43%) a válaszadók a legnagyobb valószínűséggel azt gondolják, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon, mert ezzel változtatni akarnak a dolgokon. Ez az ok a legkisebb valószínűséggel Lengyelországban, Portugáliában (mindkét esetben 21%), Franciaországban és Szlovéniában (mindkét esetben 22%).

A legtöbben Cipruson (53%), Máltán (52%), Görögországban és Litvániában (mindkét esetben 39%), Hollandiában, Spanyolországban (mindkét esetben 13%) és Svédországban (14%) említik azt, hogy egy adott jelöltet támogatni szeretnének.

Franciaországban, Hollandiában (mindkettő 31%) és Belgiumban (25%) legalább egynegyede indokolja, hogy az emberek elégedetlenségüket fejezzék ki, míg Litvániában 8%, Bulgáriában 10% és Cipruson 11% említi ezt az okot.

Végül Dániában, Görögországban és Szlovéniában (mind a 27%) a válaszadók a legvalószínűbben azt mondják, hogy az európai választásokon az emberek szavaznak, mert szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt, míg Cipruson (12%), Romániában (15%) és Belgiumban (16%) ez a legkevésbé valószínű.

QA17ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (%)

EU-27	LÉGY	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	IT	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Állampolgárként ez a kötelességük.	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
Általában a politikai választásokon szavaznak	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
Támogatni akarnak egy politikai pártot	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
Változtatni akarnak a dolgokon azzal, hogy szavaznak az európai választásokon	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
Támogatni akarnak egy konkrét jelöltet	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
Ki akarják fejezni elégedetlenségüket	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
Szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
Támogatni akarják a (NATIONALITY) kormányt	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
El akarják kerülni a többi politikai párt választási sikerét, amit nem szeretnek	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Érdeklődésükre számot tartó politikai és társadalmi kérdések merülnek fel a választási kampány során	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
Elégedetlenségüket fejezik ki az Európai Unióval szemben	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
Elégedetlenségüket fejezik ki a (NATIONALITY) kormánnyal szemben	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
Azt akarják befolyásolni, hogy ki lesz az Európai Bizottság következő elnöke	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
A kampány során kapott információk meggyőzték őket, hogy menjenek szavazni.	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Ugyanakkor volt egy másik fontos választás is	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Nem tudom	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Egyéb (spontán)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Nincs (spontán)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Azon válaszadók aránya, akik azt állítják, hogy az európai választásokon azért szavaznak, mert állampolgári kötelességük, 2022 októbere és novembere óta 14 országban nőtt, különösen Luxemburgban (51%, + 13 százalékpont), Litvániában (61%, + 10 százalékpont) és Romániában (37%, + 8 százalékpont). Ez az arány nyolc országban csökkent, a legnagyobb csökkenés Svédországban (37%, -8 százalékpont), Portugáliában (41%, -8 százalékpont), Csehországban (17%, –7 százalékpont) volt megfigyelhető. A válaszadók aránya öt országban stabil vagy változatlan maradt.

12 országban a válaszadók nagyobb valószínűséggel, mint 2022 októbere és novembere között, azt mondják, hogy az emberek azért szavaznak az európai választásokon, mert általában politikai választásokon szavaznak. A hat százalékpontos növekedés Finnországban (44%) és Litvániában (41%) figyelhető meg, míg ez az arány Cipruson (33%, -4 százalékpont) és Észtországban (24%, -3 százalékpont) csak kismértékben csökkent, és 13 országban stabil vagy változatlan maradt.

Azon válaszadók arányának növekedését, akik azt állítják, hogy az európai választásokon azért szavaznak, mert egy politikai pártot kívánnak támogatni, 12 tagállamban regisztrálják. Ezek legalább tíz százalékpontot tesznek ki Máltán (61%, + 18 százalékpont), Lettországban (29%, + 13 százalékpont) és Görögországban (65%, + 10 százalékpont). Csökkenés csak Cipruson (58%, -7 százalékpont) és Csehországban (33%, -5 százalékpont) figyelhető meg, míg 13 országban ez az arány stabil vagy változatlan maradt.

Hét országban nőtt azoknak a válaszadóknak az aránya, akik egy adott jelöltet kívánnak támogatni, ami miatt az emberek szavazhatnak: leginkább Málta (52%, + 7 százalékpont), Portugália (34%, + 6 százalékpont) és Belgium (25%, + 6 százalékpont). Csökkenést regisztráltak Csehországban (30%, -5 százalékpont), Szlovákiában (35%, -4 százalékpont), Észtországban (37%, -3 százalékpont), Németországban (15%, -3 százalékpont) és Hollandiában (13%, -3 százalékpont). Ez az arány 15 országban stabil vagy változatlan maradt.

Azon válaszadók aránya, akik azt mondják, hogy az Európai Unió iránti támogatásuk kifejezésére szavaznak, kismértékben nőtt nyolc országban 2022 októbere és novembere óta, különösen Észtországban (19%, + 5 százalékpont), Dániában, Görögországban, Szlovéniában (mindegyik 27%, -4 százalékpont) és Cipruson (12%, -4 százalékpont). Ez az arány öt országban csökkent, különösen Máltán (24%, -10 százalékpont), Luxemburgban (23%, -5 százalékpont) és Svédországban (18%, -4 százalékpont), és 14 országban stabil vagy változatlan maradt.

A válaszadók jelenleg sokkal valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között, hogy az európai választásokon az emberek elégedetlenségüket fejezzék ki Luxemburgban (23%, + 6 százalékpont), Svédországban (22%, + 5 százalékpont), Lettországban (17%, + 5 százalékpont) és Hollandiában (31%, + 3 százalékpont). Ezzel szemben ez az arány Görögországban (16%, -7 százalékpont), Franciaországban (31%, -4 százalékpont), Olaszországban (22%, -4 százalékpont), Bulgáriában (10%, -4 százalékpont) és Németországban (20%, -3 százalékpont) csökkent, és 18 tagállamban stabil vagy változatlan maradt.

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a nők a férfiaknál valamivel nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon, mivel állampolgári kötelességük (40% vs 36%). Ezenkívül az 55 éves vagy annál idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek azért szavaznak, mert állampolgári kötelességük (40% szemben a 15–24 évesek 35%-ával), és általában a politikai választásokon szavaznak (39% vs 32%), míg a 15–24 évesek közül a legvalószínűbb, hogy okkal akarja megváltoztatni a dolgokat (33% szemben az 55 évesek 28%-ával).

Minél tovább maradtak a válaszadók a teljes munkaidős oktatásban, annál valószínűbb, hogy az emberek azért szavaznak, mert változtatni akarnak a dolgokon (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 31%-a, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 25%-ával), és azért, mert szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt (24% vs 17%).

Azok a válaszadók, akiknek a legkevesebb nehézsége van a számlák kifizetésével, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek azért szavaznak, mert az állampolgári kötelességük (40% szemben azok 32–33%-ával, akik időről időre vagy gyakrabban nehézségekbe ütköznek), mert általában a politikai választásokon (38% vs 31–34%) szavaznak, és azért, mert szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt (23% szemben a 18%-kal). Ezzel szemben azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak, hajlamosabbak megemlíteni, hogy egy adott jelöltet kívánnak támogatni a szavazás indokaként (28%, szemben a ritkán vagy soha nem tapasztalt nehézségekkel küzdők 21%-ával).

Végül azok, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak, nagyobb valószínűséggel szavaztak, mint azok, akik nem azt mondták, hogy az emberek azért szavaznak, mert állampolgári kötelességük (43% vs 28%), mert általában a politikai választásokon (39% vs 32%), egy politikai párt támogatása (38% kontra 33%), a változások (31% kontra 26%) és az Európai Unió melletti támogatásuk kifejezése (23% kontra 18%).

QA17ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (% – EU27)

Állampolgárként ez a kötelességük.	Változtatni akarnak a dolgokon azzal, hogy szavaznak az európai választásokon	Azt akarják befolyásolni, hogy ki lesz az Európai Bizottság következő elnöke	Ki akarják fejezni elégedetlenségüket	Támogatni akarják a (NATIONALITY) kormányt	Elégedetlenségüket fejezik ki a (NATIONALITY) kormánnyal szemben	Elégedetlenségüket fejezik ki az Európai Unióval szemben	Általában a politikai választásokon szavaznak	Szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt	Érdeklődésükre számot tartó politikai és társadalmi kérdések merülnek fel a választási kampány során	El akarják kerülni a többi politikai párt választási sikerét, amit nem szeretnek	Támogatni akarnak egy politikai pártot
EU-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Nemi
Férfi	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Nő	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Kor
15–24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25–39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40–54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Oktatás (End of)
–15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16–19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Még tanulok	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Vezetők	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Egyéb fehér gallér	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Kézimunkások	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Ház személyek	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Munkanélküli	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
Nyugdíjas	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Diákok	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
Időről időre	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Szinte soha/soha	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Az Európai Parlament képe
Pozitív	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Semleges	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Negatív	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Az európai választásokon való szavazás elmaradásának okai

A válaszadók által leggyakrabban említett ok, amiért az emberek nem szavaznak az európai választásokon, az a meggyőződés, hogy szavazatuk semmit sem változtat (47%, nincs változás 2022. október-november óta). Több mint egyharmaduk azt mondja, hogy az emberek azért nem szavaznak, mert általában nem érdekli őket a politika (37%, + 3 százalékpont), vagy azért, mert általában nem bíznak a politikai rendszerben (36%, + 2 százalékpont).

További, körülbelül egyötöde vagy annál több indok a következő: úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket (23%, + 1 százalékpont), általában nem szavaznak a politikai választásokon, nincsenek meggyőződve semmilyen politikai párttól vagy jelölttől (mindkettő 22%, + 1 százalékpont), ellenzik az Európai Uniót (19%, nincs változás), úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az őket érintő problémákkal (19%, -1 százalékpont), és nem tudják nagyon jól, hogy mi az Európai Parlament szerepe (19%, -2 százalékpont).

Azon arányok kivételével, akik azt állítják, hogy általában nem érdeklődnek a politika iránt, amely kissé nőtt (+ 3 százalékpont), az összes többi szám 2022 októbere és novembere óta változatlan maradt.

Általában nem érdekli őket a politika Azt hiszik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin. Ellenzik az Európai Uniót Nem tudják, mi az Európai Parlament szerepe Úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek a hozzájuk hasonló embereket érintik. Nem tudnak eleget arról, hogy a különböző politikai pártok milyen helyzetben vannak az európai ügyekben. Hiányzik az idő, túl elfoglaltak Általában nem bízik a politikai rendszerben Olyan gyakorlati problémákkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák a szavazást (nehéz eljutni a szavazóhelyiségekhez, fogyatékosság, egészségügyi problémák stb.) Semmilyen politikai párt vagy jelölt nem győzte meg őket. A kampány során megvitatott témák nem érdekelnek Úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket. Általában nem szavaznak a politikai választásokon Nem tudnak a választásokról Nem tudják, hol és hogyan szavazzanak Nem tudom 2023. március 2022. okt./november QA18ab Az Ön véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (EU27) (%)

19 tagállamban az a meggyőződés, hogy szavazatuk nem változtat semmin, ez az első leggyakrabban említett ok, amely arra készteti az embereket, hogy ne szavazzanak az európai választásokon. Négy országban a válaszadók leggyakoribb oka az, hogy általában nem érdekli őket a politika, míg a politikai rendszer iránti bizalmatlanság általában a további négy országban vezeti a listát.

Minden országban az a meggyőződés, hogy szavazatuk nem változtat semmin, ez az első vagy a második leggyakrabban említett ok, amelyet a válaszadók adnak arra, hogy ne szavazzanak az európai választásokon. Az arány Hollandiában 67%-tól, Finnországban 59%-tól és Litvániában 58%, Portugáliában 34%-ig, Lengyelországban 35%-ig és Romániában 37%-ig terjed.

„Nem érdekli őket általában a politika” az első három ok között, amelyek arra késztetik az embereket, hogy ne szavazzanak 25 országban. A válaszadók közül a legtöbben Litvániában (51%), Szlovéniában (48%) és Finnországban (46%) számoltak be. A spektrum másik végén ez az ok a legkisebb valószínűséggel Ausztriában (29%), Portugáliában (31%) és Lengyelországban (32%) fordul elő.

Azt hiszik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin. Általában nem bízik a politikai rendszerben Általában nem érdekli őket a politika QA18ab Az Ön véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (Max. 4 ÁSZF) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként) 23 tagállamban a politikai rendszerrelszembeni bizalmatlanság a három legfontosabb válasz közé tartozik. Görögország (64%) és Ciprus (58%) különösen magas arányt képvisel, akik ezt az okot választják a szavazás elmaradása miatt, ezt követi Litvánia (46%). Lengyelországban (23%), Finnországban és Svédországban (mindkettő 27%) körülbelül egynegyede vagy annál kevesebb választ ad erre a kérdésre.

A válaszadók Dániában, Svédországban (mindkettő 47%) és Hollandiában (41%) a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon, mert úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket. Ezzel szemben Spanyolországban 11%, Lengyelországban, Luxemburgban és Romániában 16% hivatkozik erre.

Görögország (48%) az az ország, ahol a válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy az emberek azért nem szavaznak, mert egyik politikai párt vagy jelölt sem győzte meg őket, ezt követi Ciprus (36%) és Ausztria (31%). A válaszadók a legkevésbé Dániában (6%), Hollandiában (10%) és Svédországban (11%) említik ezt okként.

Általában Lengyelországban (31%), Magyarországon és Írországban (mindkettő 29%), míg Spanyolországban (13%), Máltán (14%), Belgiumban és Észtországban (15%) általában nem említik a politikai választásokon való részvételt.

A válaszadók legmagasabb aránya Ausztriában (36%), Máltán (30%) és Csehországban (29%) figyelhető meg, hogy az emberek azért nem szavaznak, mert ellenzik az Európai Uniót. Ezzel szemben tízből kevesebb mint egy említi ezt Cipruson (8%), Litvániában és Spanyolországban (mindkettő 9%).

Tízből több mint három Svédországban (36%), Dániában (34%), Hollandiában és Portugáliában (mindkettő 31%) azt állítja, hogy az egyik oka annak, hogy az emberek nem szavaznak, hogy nem nagyon tudják, mi az Európai Parlament szerepe. Ez az arány Lengyelországban 11%, Görögországban 13% és Szlovákiában 14%, amelyek ezt okként említik.

QA18ab Az Ön véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (%)

EU-27	LÉGY	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	IT	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Azt hiszik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin.	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
Általában nem érdekli őket a politika	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
Általában nem bízik a politikai rendszerben	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
Úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket.	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
Semmilyen politikai párt vagy jelölt nem győzte meg őket.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
Általában nem szavaznak a politikai választásokon	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
Ellenzik az Európai Uniót	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
Nem tudják, mi az Európai Parlament szerepe	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
Úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek a hozzájuk hasonló embereket érintik.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
Nem tudnak eleget arról, hogy a különböző politikai pártok milyen helyzetben vannak az európai ügyekben.	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
A kampány során megvitatott témák nem érdekelnek	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
Hiányzik az idő, túl elfoglaltak	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
Nem tudnak a választásokról	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
Nem tudják, hol és hogyan szavazzanak	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
Olyan gyakorlati problémákkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák a szavazást (nehéz eljutni a szavazóhelyiségekhez, fogyatékosság, egészségügyi problémák stb.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Nem tudom	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Egyéb (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Nincs (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

Végezetül Görögországban (33%), Bulgáriában (28%) és Ausztriában (26%) több mint egynegyed említi azt a tényt, hogy az emberek úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az ilyen embereket érintő problémákkal. Spanyolországban (11%), Írországban és Portugáliában (14%) a legkevésbé valószínű, hogy erre hivatkozva nem szavaznak.

11 országban a válaszadók sokkal valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között, amikor azt mondják, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon, mert úgy vélik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin. Ez különösen igaz Máltára (46%, + 14 százalékpont), Luxemburgra (56%, + 12 százalékpont) és Észtországra (54%, + 7 százalékpont). Ez az arány Franciaországban (52%, -7 százalékpont), Ausztriában (41%, -4 százalékpont), Bulgáriában (42%, -3 százalékpont) és Portugáliában (34%, -3 százalékpont) csökkent, 12 országban pedig stabil vagy változatlan maradt.

Azon válaszadók aránya, akik szerint az emberek azért nem szavaznak, mert általában nem érdeklődnek a politika iránt, 2022 októbere és novembere óta 15 országban nőtt, különösen Máltán (42%, + 12 százalékpont), Írországban (42%, + 8 százalékpont) és Svédországban (41%, + 7 százalékpont). Ez az arány csak Portugáliában (31%, -5 százalékpont), Cipruson (41%, -5 százalékpont) és Görögországban (37%, -4 százalékpont) csökkent, és kilenc országban stabil vagy változatlan maradt.

Azon válaszadók arányának növekedését, akik szerint az emberek azért nem szavaznak az európai választásokon, mert általában nem bíznak a politikai rendszerben, 14 tagállamban regisztrálják. A legnagyobb növekedést Máltán (34%, + 9 százalékpont) érte el, amelyet Ciprus (58%, + 7 százalékpont) és Lettország (42%, + 7 százalékpont) követett. Szlovákiában ez az arány csak kismértékben csökkent (31%, -3 százalékpont), és 12 országban stabil vagy változatlan maradt.

Kilenc országban nőtt az arány, akik szerint az emberek úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem ok arra, hogy ne szavazzanak. A legnagyobb növekedést Belgiumban (28%, + 6 százalékpont), Észtországban (29%, + 5 százalékpont) és Cipruson (21%, + 5 százalékpont) tapasztalták. Csökkenés figyelhető meg Luxemburgban (16%, -7 százalékpont), Spanyolországban (11%, -4 százalékpont), Ausztriában (25%, -3 százalékpont) és Csehországban (29%, -3 százalékpont). Ez a szám 14 országban stabil vagy változatlan maradt.

Jelenleg hét ország válaszadói valószínűbbek, mint 2022 októbere és novembere között, hogy az emberek nem szavaznak, mert egyik politikai párt vagy jelölt sem győzte meg őket, különösen Máltán (29%, + 9 százalékpont) és Lettországban (18%, + 6 százalékpont). Ez az arány Spanyolországban (24%, -4 százalékpont) és Dániában (6%, -3 százalékpont) enyhén csökkent, és 18 országban stabil vagy változatlan maradt.

Nyolc országban nőtt azoknak a válaszadóknak az aránya, akik azt említik, hogy az emberek általában nem szavaznak a politikai választásokon, és ez különösen igaz Litvániában (24%, + 8 százalékpont), Szlovéniában (20%, + 7 százalékpont), Magyarországon (29%, + 6 százalékpont) és Lettországban (18%, + 6 százalékpont). Ez az arány Máltán (14%, -4 százalékpont), Csehországban (26%, -3 százalékpont) és Portugáliában (20%, -3 százalékpont) enyhén csökkent, 16 tagállamban pedig stabil vagy változatlan maradt.

Lettországban (14%, + 6 százalékpont) nagyobb a valószínűsége annak, hogy 2022 októbere és novembere között az emberek nem szavaznak, mert ellenzik az Európai Uniót, míg a máltaiak (30%, -6 százalékpont) jelenleg kevésbé valószínű, hogy ezt teszik. Luxemburgban csökkent azoknak a válaszadóknak az aránya, akik nem igazán tudják, mi az Európai Parlament szerepe (15%, –7 százalékpont), és úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az ilyen embereket érintő problémákkal (16%, -5 százalékpont). Görögországban (33%, + 5 százalékpont) a válaszadók most nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek nem szavaznak, mert úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek az ilyen embereket érintik.

A 15–24 éves válaszadók a legvalószínűbben azt mondják, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon, mert általában nem érdekli őket a politika (42%, szemben az idősebbek 35–37%-ával), és a legkevésbé valószínű, hogy az emberek úgy vélik, hogy a szavazatuk semmit sem fog megváltoztatni (42% vs 45–48%), általában nem bízik a politikai rendszerben (30% kontra 36–38%), és ellenzik az Európai Uniót (15% kontra 19–20%).

Minél hosszabb ideig maradtak a válaszadók a nappali tagozatos oktatásban, annál valószínűbb, hogy a szavazatuk semmit sem fog megváltoztatni (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 43%-a, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel rendelkezők 43%-ával), úgy érzi, hogy az Európai Parlamentben zajló események nem érintik őket (29% kontra 16%), nem nagyon tudják, hogy mi az Európai Parlament szerepe (22% kontra 16%), és azt a meggyőződést, hogy az Európai Parlament nem kezeli kellőképpen az őket érintő problémákat (21% kontra 16%), ami miatt az emberek nem szavaznak. Azok a válaszadók azonban, akik 15 éves vagy annál fiatalabb korban hagyták el az oktatást, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek nem szavaznak, mert egyik politikai párt vagy jelölt sem győzte meg őket (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 25%-a, illetve 20%-a).

Azok a válaszadók, akiknek a legkevesebb nehézségük van a számláik kifizetésével kapcsolatban, hajlamosabbak azt mondani, hogy az emberek nem szavaznak, mert általában nem érdekli őket a politika (38%, szemben a legtöbb problémával küzdők 33%-ával), és mivel úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket (25% kontra 16%). Ennek ellenkezője igaz általában a politikai rendszerrel szembeni bizalmatlanságra (a legtöbb problémával küzdők 41%-a szemben a ritkán vagy soha nem tapasztalt nehézségekkel küzdők 35%-ával), és semmilyen politikai párt vagy jelölt nem győzte meg (27% kontra 21%).

Azok, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről, valószínűbbek, mint azok, akik soha nem mondják azt, hogy az emberek nem szavaznak, mert úgy érzik, hogy az Európai Parlamentben történtek nem érintik őket (25% vs 20%), és mert úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek az ilyen embereket érintik (25% vs 14%).

Végül azok a válaszadók, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak, sokkal valószínűbbek, mint azok, akik nem szavaztak arról, hogy az emberek úgy vélik, hogy a szavazatuk semmit sem fog megváltoztatni (49% kontra 43%), és úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket (25% vs 18%).

QA18ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy egyesek nem szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (% – EU27)

Általában nem érdekli őket a politika	Azt hiszik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin.	Ellenzik az Európai Uniót	Nem tudják, mi az Európai Parlament szerepe	Úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek a hozzájuk hasonló embereket érintik.	Nem tudnak eleget arról, hogy a különböző politikai pártok milyen helyzetben vannak az európai ügyekben.	Általában nem bízik a politikai rendszerben	Semmilyen politikai párt vagy jelölt nem győzte meg őket.	Úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket.
EU-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Nemi
Férfi	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Nő	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Kor
15–24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25–39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40–54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Oktatás (End of)
–15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16–19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Még tanulok	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Vezetők	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Egyéb fehér gallér	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Kézimunkások	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Ház személyek	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Munkanélküli	15	4	5	1	1	1	40	25	19
Nyugdíjas	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Diákok	17	11	8	0	0	0	30	23	25
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	15	7	5	1	1	1	41	27	16
Időről időre	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Szinte soha/soha	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Az Európai Parlament képe
Pozitív	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Semleges	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Negatív	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Középpontban az ifjúság

Ez a szakasz konkrétabban a legfiatalabb válaszadók (azaz a 15 és 24 év közöttiek) választásaival, és különösen a következő európai választásokkal kapcsolatos attitűdökkel foglalkozik, és összehasonlítja az európai fiatalok és a lakosság körében megfigyelt eredményeket. A 2019. évi Eurobarométer felmérés megállapította, hogy bár a legutóbbi európai választásokon az idősebb polgárok szavaztak a legnagyobb valószínűséggel, 2014 és 2019 között a 25 év alatti fiatalok körében volt a legnagyobb a részvételi arány (42%, + 14 százalékpont), ami 1994 óta hozzájárult az európai választásokon a legmagasabb részvételi arány eléréséhez.27 Az Európai Parlament 2019 júniusában végzett, választás utáni Eurobarométer felmérésének (EB 91.5) eredményei az alábbi címen érhetők el: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 Ezért döntő fontosságúnak tűnik az ebben a korcsoportban tapasztalható attitűdök nyomon követése annak érdekében, hogy átfogóbb képet kapjunk a választási és politikai részvétel tendenciáiról az EU-ban.

A 15–24 éves válaszadók közül több mint négy (42%) szerint kiemelten fontos számukra, hogy személyesen szavazzanak az európai választásokon, míg 13%-uk alacsony jelentőséget tulajdonít ezeknek a választásoknak. A fiatal válaszadók ezért az átlagosnál valamivel kisebb valószínűséggel (48%) tulajdonítanak nagy jelentőséget az európai választásoknak.

2022. okt./november 2023. márciusi evolúció 2023. márc. 15–24 évesek QA16a Kérjük, mondja el, mennyire fontos vagy sem, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1-es azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és a 10-es azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amelyet alapvetőnek vagy kulcsfontosságú kötelességnek tart az Ön, mint polgár számára. A fennmaradó számok a két pozíció között valamit jeleznek. (% – összesen „Nagyon fontos (8–10)”) A legfiatalabb válaszadók közülközel hat (58%) tulajdonít személyes jelentőséget a nemzeti választásokon való részvételnek, és tízből kevesebb mint egy (8%) szerint a választásokon való részvétel csekély jelentőséggel bír. A 15–24 évesek ismét az átlagnál kisebb valószínűséggel (67%) tulajdonítanak nagy jelentőséget a szavazásnak.

2022. okt./november 2023. márciusi evolúció 2023. márc. 15–24 évesek QA16b És mennyire fontos, hogy Ön szavazzon a nemzeti választásokon (országunkban)? (% – összesen „Nagyon fontos (8–10)”) Ezért a lakosság körében elért eredményekhez hasonlóan a fiatal válaszadók nagyobb valószínűséggel ismerik el a nemzeti választások üdvösségét, mint az európai választásokét.

Az egyenlő arányok azt mondják, hogy érdekli őket (49%), és nem érdekli őket (49%). Pontosabban, 13% azt mondja, hogy „nagyon érdekelt”, 36% pedig némileg, míg 16% „egyáltalán nem érdekelt”, 33% pedig „nem nagyon érdekelt”. Ha ezeket a számadatokat az általános népesség körében talált adatokkal hasonlítjuk össze, egyértelműnek tűnik, hogy a 15–24 évesek az átlagosnál (56%) kisebb valószínűséggel érdeklődnek, még akkor is, ha azok aránya, akik „nagyon” érdeklődnek, némileg megközelíti a teljes minta esetében megfigyelt arányt (15%).

EU-27 15–24 év Nagyon érdekelt Némileg érdekelt Nem nagyon érdekelt Egyáltalán nem érdekelt Nem tudom QA15 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27)

A következő európai választások időpontjáról kérdezve a legfiatalabb válaszadók közel egynegyede (24%) adja meg a helyes választ 2024 májusára vagy júniusára, míg 15% helyesen azonosítja az évet, de nem a hónapot, és körülbelül egynegyede (27%) helytelen választ ad. Ez azt jelzi, hogy a 15–24 évesek az átlagnál valamivel kisebb valószínűséggel ismerik a következő választások pontos időpontját (24% szemben a 28%-kal).

EU-27 15–24 év Idén/Az idei év végén/2023-ban Jövő évben 2024-ben/bármely hónapban 2024-ben (de májusban vagy júniusban) 2024 májusában vagy júniusában Két éven belül 2025-ben/minden hónapban 2025-ben Egyéb/Egyéb dátum Nem tudom QA14 A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27) A legfiatalabb válaszadók körében kisebb a valószínűsége, hogy a következő európai választásokon szavaznak, mint az általános népesség körében: a 15–24 évesek 55%-a nyilatkozott úgy, hogy a következő európai parlamenti választásokra a jövő héten kerülne sor (átlagosan 67%). Mindazonáltal meg kell jegyezni, hogy e válaszadók 6%-a nyilatkozott úgy, hogy még nem jogosult szavazni.

Valószínű, hogy a szavazók még mindig a fiatal válaszadók abszolút többségét képviselik, míg csak körülbelül egyötöde (21%) nyilatkozott úgy, hogy nem valószínű, hogy szavazni fog (szemben az átlag 17%-kal).

EU-27 15–24 év „Likely” összesen (7–10) „Neutral” ÖSSZESEN (5–6.) Összesen „nem valószínű” (1–4} Nem tudom QA22 Ha a következő európai választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” jelentése „egyáltalán nem valószínű”, a „10” pedig „nagyon valószínű”. (% – EU27) Az európai választásokon való szavazás okainak a 15–24 év közötti válaszadók által kifejezett rangsora csak kis mértékben különbözik az általános népesség körében megfigyeltektől. Az, hogy állampolgári kötelesség (35%, szemben az átlag 38%-kal), és egy politikai pártot támogatni szeretne (35% szemben a 36%-kal), továbbra is szerepel a 15–24 évesek által felhozott első három ok között. Ezek a válaszadók azonban az átlagnál nagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy az emberek azért szavaznak, mert változtatni akarnak a dolgokon (33% vs 29%), ami az okok között a harmadik. Ezzel szemben, bár a politikai választásokon általában a negyedik helyen (32%) szavaznak, a legfiatalabb válaszadók kisebb valószínűséggel említik ezt, mint az általános népesség (36%).

Az egyötödével kiválasztott egyéb okok az elégedetlenség kifejezésének vágya (22%, szemben az átlag 21%-kal), valamint az adott jelölt támogatására irányuló vágy (21% vs 23%).

Végezetül érdemes megjegyezni, hogy a legfiatalabb válaszadók az átlagnál nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon, mert befolyást akarnak gyakorolni arra, hogy ki lesz az Európai Bizottság következő elnöke (14% vs 10%).

EU-27 15–24 év Állampolgárként ez a kötelességük. Változtatni akarnak a dolgokon azzal, hogy szavaznak az európai választásokon Általában a politikai választásokon szavaznak Támogatni akarnak egy politikai pártot Támogatni akarnak egy konkrét jelöltet Ki akarják fejezni elégedetlenségüket Szeretnék kifejezni támogatásukat az Európai Unió iránt El akarják kerülni a többi politikai párt választási sikerét, amit nem szeretnek Támogatni akarják a (NATIONALITY) kormányt Érdeklődésükre számot tartó politikai és társadalmi kérdések merülnek fel a választási kampány során Elégedetlenségüket fejezik ki az Európai Unióval szemben Elégedetlenségüket fejezik ki a (NATIONALITY) kormánnyal szemben A kampány során kapott információk meggyőzték őket, hogy menjenek szavazni. Nem tudom Azt akarják befolyásolni, hogy ki lesz az Európai Bizottság következő elnöke Ugyanakkor volt egy másik fontos választás is QA17ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy az emberek szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (% – EU27)

Az általános népesség körében a válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy az emberek nem szavaznak az európai választásokon, mert úgy vélik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin, nem érdekli őket általában a politika, vagy általában nem bíznak a politikai rendszerben. Ez a rangsor nagyjából azonos a legfiatalabb válaszadók körében, annak ellenére, hogy az egyes okokat választó arányokban különbségek figyelhetők meg. Pontosabban, a 15–24 évesek az átlagnál nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek nem szavaznak, mert általában nem érdekli őket a politika (42% vs 37%), ami a fiatalok körében leggyakrabban említett okot jelenti. Mindazonáltal, bár az a meggyőződés, hogy a szavazásuk nem változtat semmin, a legfiatalabb válaszadók kisebb valószínűséggel említik ezt, mint az általános népesség (42% vs 47%), és ugyanez vonatkozik általában a politikai rendszerbe vetett bizalmatlanságra (30% kontra 36%).

A legfiatalabb válaszadók legalább egyötöde által említett további okok a következők: az, hogy egyetlen politikai párt vagy jelölt sem győzött meg (24%, szemben az átlag 22%-kal), úgy érzi, hogy az Európai Parlamentben zajló események nem érintik őket (23% vs 23%), általában nem szavaznak a politikai választásokon (23% kontra 22%), és nem tudják nagyon jól, hogy mi az Európai Parlament szerepe (20% kontra 19%).

Egyéb okok mellett érdemes megjegyezni, hogy a 15–24 évesek kevésbé valószínűek, mint a lakosság, hogy azt mondják, az emberek azért nem szavaznak, mert ellenzik az Európai Uniót (15% vs 19%), de inkább azért, mert nincs idejük vagy túl elfoglaltak (15% kontra 11%), és mert nincsenek tisztában a választásokkal (14% vs 9%-kal szemben).

EU-27 15–24 év Általában nem érdekli őket a politika Azt hiszik, hogy a szavazatuk nem változtat semmin. Ellenzik az Európai Uniót Nem tudják, mi az Európai Parlament szerepe Úgy vélik, hogy az Európai Parlament nem foglalkozik megfelelően az olyan problémákkal, amelyek a hozzájuk hasonló embereket érintik. Nem tudnak eleget arról, hogy a különböző politikai pártok milyen helyzetben vannak az európai ügyekben. Hiányzik az idő, túl elfoglaltak Általában nem bízik a politikai rendszerben Olyan gyakorlati problémákkal szembesülnek, amelyek megakadályozzák a szavazást (nehéz eljutni a szavazóhelyiségekhez, fogyatékosság, egészségügyi problémák stb.) Semmilyen politikai párt vagy jelölt nem győzte meg őket. A kampány során megvitatott témák nem érdekelnek Úgy érzik, hogy ami az Európai Parlamentben történik, az nem érinti őket. Általában nem szavaznak a politikai választásokon Nem tudnak a választásokról Nem tudják, hol és hogyan szavazzanak Nem tudom QA18ab Véleménye szerint mi az oka annak, hogy egyesek nem szavaznak az európai választásokon? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (% – EU27)

3.3. Szavazási magatartás

A helyi/regionális, nemzeti és európai választásokon való szavazás gyakorisága

Az elmúlt évek helyi, regionális, nemzeti vagy európai szintű szavazási magatartásának leírásakor a válaszadók fele (50%, nincs változás 2022 októbere és novembere óta) azt mondja, hogy mindig szavaz. Tízből négy (38%, nincs változás) azt mondja, hogy gyakran szavaz, vagy „az idő nagy részében” (25%, -1 százalékpont) vagy „időről időre” (13%, + 1 százalékpont), míg körülbelül minden tizedik (11%, nincs változás) azt mondja, hogy „ritkán” (6%, nincs változás) vagy „soha” (5%, nincs változás) szavaz.

Ezek az arányok stabilak vagy változatlanok 2022 októberéhez és novemberéhez képest, és összhangban vannak a 2019. évi európai választások előtti hasonló időpontban (2018. április) megfigyeltekkel, amikor 50%-uk azt mondta, hogy mindig szavaz, és 35%, hogy gyakran szavaz.

Túl fiatal voltál ahhoz, hogy szavazz (SPONTANEDUS) 1 Soha nem szavazol 5 Ritkán szavaznak 6 Időről időre szavaztok 13 Az idő nagy részében 25 Ön szisztematikusan szavaz 50 QA19 Most beszéljünk a személyes szavazási viselkedéséről. Az alábbiak közül melyik írja le legjobban az elmúlt években tanúsított szavazási magatartását, akár helyi, akár regionális, nemzeti vagy európai szinten? (% – EU27) A válaszadók Svédországban (85%), Hollandiában (81%) és Dániában (79%) a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy mindig helyi vagy regionális, nemzeti vagy európai szinten szavaznak a választásokon. Ez a szavazási magatartás kevésbé elterjedt Horvátországban (25%), Bulgáriában (26%) és Szlovákiában (30%). A ritkán vagy soha nem szavazó válaszadók aránya Franciaországban, Lettországban (17%), Bulgáriában, Horvátországban és Luxemburgban (16%), míg Svédországban (1%), Hollandiában (2%) és Dániában (4%) a legmagasabb.

Összesen „Nem gyakran vagy soha nem szavaznak” „Alwavs-szavazás” összesen „Eltűnt szavazás” ÖSSZESEN „Egyéb” összesen Nem tudom QA19 Most beszéljünk a személyes szavazási viselkedéséről. Az alábbiak közül melyik írja le legjobban az elmúlt években tanúsított szavazási magatartását, akár helyi, akár regionális, nemzeti vagy európai szinten? (%)

QA19 Most beszéljünk a személyes szavazási viselkedéséről. Az alábbiak közül melyik írja le legjobban az elmúlt években tanúsított szavazási magatartását, akár helyi, akár regionális, nemzeti vagy európai szinten? (%)

Ön szisztematikusan szavaz	Az idő nagy részében Ön szavaz	Időről időre szavazol	Ritkán szavaznak	Soha nem szavazol	Ez attól függ/Ön csak bizonyos választásokon szavaz (SPONTANEOUS)
2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november	2023. március	Diff. 2023. március – 2022. okt./november
EU-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
LÉGY	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
EL	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
IT	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
CY	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
LU	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
AT	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Azok aránya, akik mindig szavaznak a választásokon az életkorral növekszik, az 55 éves vagy annál idősebbek 57%-a mondja azt, hogy mindig szavaz, szemben a 15–24 évesek 37%-ával.

Az oktatási szintek is szerepet játszanak a szavazási magatartásban. Azok, akik befejezték a teljes munkaidős oktatást 20 éves vagy annál idősebbek, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy mindig szavaznak, mint azok, akik 19 éves vagy annál fiatalabbak (61% szemben a 44–49%-kal).

A vezetők (63%) a legvalószínűbbek, hogy szisztematikusan szavazzanak, különösen a munkanélküliekhez képest (35%). A válaszadók pénzügyi feltételei tekintetében is különbség van, mivel azok, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek nehézségekkel, nagyobb valószínűséggel fizetik ki számláikat, mint azok, akiknek gyakrabban kell azt mondaniuk, hogy mindig szavaznak (59% szemben a 34–37%-kal).

Az az érzés, hogy az ember hangja számít és elégedett a demokráciával az EU-ban és az országukban, szintén olyan vonások, amelyek a választásokon való szavazásra való nagyobb hajlandóságot kísérik. Például azok 61%-a, akik egyetértenek a véleményükkel, mindig szavaz, szemben azokkal, akik nem értenek egyet. Ugyanez vonatkozik a válaszadók Európai Parlamentről alkotott képére is: a pozitív képpel rendelkezők 63%-a azt mondja, hogy mindig szavaz, szemben a negatív képpel rendelkezők 39%-ával.

Bejelentett részvételi arány a 2019. évi európai választásokon és a legutóbbi nemzeti választásokon

60% (2022. október-november óta 1 százalékpont) nyilatkozott úgy, hogy a legutóbbi, 2019. májusi európai választásokon szavazott, míg 36% (+ 1 százalékpont) nyilatkozott úgy, hogy nem szavazott.

Meg kell jegyezni, hogy ez az arány magasabb, mint a legutóbbi európai választások tényleges részvételi aránya (50,6%), ami azt jelzi, hogy számos nem szavazó (beleértve a szavazati korhatárral nem rendelkezőket is) arról számolt be, hogy a jelenlegi felmérésben szavazott.

Nem tudom, 2 „Kielégített” összesen 33 Összesen „nem kielégítő” 65 QA24.1 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak)... (NATIONALITY) kormánya által eddig megtett intézkedésekkel? (EU27) (%) A válaszadók többsége minden országban azt állítja, hogy a legutóbbi európai választásokon szavazott. A válaszadók aránya Hollandiában (81%), Belgiumban (78%) és Dániában (77%) volt a legmagasabb. A másik oldalon kevesebb mint a fele szavazott Csehországban (47%), Szlovéniában (48%), Franciaországban és Szlovákiában (mindkettő 49%).

„Elégedett” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA24.1 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak)... (NATIONALITY) kormánya által eddig megtett intézkedésekkel? (%)

Hat ország válaszadói most nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a legutóbbi európai választásokon szavaztak, mint 2022 októbere és novembere között, különösen Észtországban (55%-os, + 15 százalékpont), Litvániában (64%, + 8 százalékpont), Hollandiában (81%, + 7 százalékpont) és Romániában (68%, + 7 százalékpont). Ez az arány hat országban csökkent, Horvátországban (51%), Svédországban (69%) és Máltán (74%) pedig öt százalékponttal.

A deklarált részvételi arány magasabb a nemzeti választásokon. Tízből közel nyolc (79%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) azt mondja, hogy a legutóbbi nemzeti választásokon szavazott, míg körülbelül egyötöde (19%, + 1 százalékpont) mondta, hogy nem szavazott.

Nagyon elégedett 4 Elég jól teljesített 28 Nem túl elégedett 34 Egyáltalán nem teljesült 23 Nem tudom 11 Mennyire elégedett vagy nem elégedett azokkal az intézkedésekkel, amelyeket az EU növekvő megélhetési költségeinek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében hoztak? (EU27) (%)

Az összes tagállam többsége azt állítja, hogy a legutóbbi nemzeti választásokon szavazott, a legmagasabb arány Hollandiában (93%), Dániában (92%) és Svédországban (91%) volt. A nemzeti választásokon bejelentett részvételi arány Luxemburgban (61%), Horvátországban (68%) és Lettországban (70%) a legalacsonyabb.

„Elégedett” összesen „Nem kielégítő” összesen Nem tudom QA24.1 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az EU által az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (%)

Azon válaszadók aránya, akik azt állítják, hogy a legutóbbi nemzeti választásokon szavaztak, nyolc országban nőtt 2022 októbere és novembere óta. Ismét Észtország (73%, + 12 százalékpont) és Litvánia (76%, + 6 százalékpont) azok az országok, ahol a legnagyobb mértékben nőtt a bejelentett részvételi arány. Ezzel szemben ez az arány további nyolc országban csökkent, leginkább Lettországban (70%, -9 százalékpont), Horvátországban (68%, -7 százalékpont) és Svédországban (91%, -6 százalékpont).

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy az 55 éves vagy annál idősebb válaszadók körében magasabb a részvételi arány (87% nemzeti, 69% európai), mint a 25–39 évesek körében (80% nemzeti, 59% európai). Mindazonáltal a 15–24 évesek (45%-a nemzeti, 23%-a európai) között a legalacsonyabbak a számok, annak ellenére, hogy ez annak tudható be, hogy számos válaszadó nem volt a választójog korhatára a választások idején.

Az iskolai végzettség szintén szerepet játszik a deklarált részvételi arányban, mivel azok, akik 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkeznek, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy minden egyes választáson szavaztak, mint a 15 éves vagy annál fiatalabbak (89% szemben a 77%-kal, 74%-kal az európaiakkal szemben).

A vezetők (90% nemzeti, 76% európai) a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy szavaznak, különösen a munkanélküliekhez képest (61% nemzeti, 46% európai). Minél több a válaszadók pénzügyi nehézségei, annál kevésbé valószínű, hogy azt mondják, hogy szavaztak. Például azok 84%-a, akik ritkán vagy soha nem nehezen fizetik ki a számlákat, azt mondja, hogy szavazott a nemzeti választásokon, szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 67%-ával.

A deklarált részvételi arány összefügg azzal az érzéssel is, hogy az ember hangja számít és elégedett a demokráciával mind uniós, mind nemzeti szinten. Például az EU-ban a demokráciával elégedettek 68%-a nyilatkozott úgy, hogy szavazott a legutóbbi európai választásokon, szemben azokkal, akik nem elégedettek. Emellett azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a legutóbbi európai választásokon szavaztak, mint azok, akik negatív képet mutatnak (74% kontra 52%).

QA24.1 Egyes vagy olyan okból (a mi országunkban) egyesek nem szavaztak a legutóbbi választásokon. Te magad szavaztál az előző... 2019. májusi európai választások? (% – EU27)

Igen	Nem	Nem tudom
EU-27	60	36	4
Nemi
Férfi	61	36	3
Nő	60	36	4
Kor
15–24	23	71	6
25–39	59	38	3
40–54	66	31	3
55+	69	27	4
Oktatás (End of)
–15	58	39	3
16–19	60	37	3
20+	74	23	3
Még tanulok	26	68	6
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	69	28	3
Vezetők	76	21	3
Egyéb fehér gallér	64	33	3
Kézimunkások	56	40	4
Ház személyek	56	41	3
Munkanélküli	46	51	3
Nyugdíjas	70	27	3
Diákok	26	68	6
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	47	49	4
Időről időre	54	42	4
Szinte soha/soha	66	31	3
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	74	23	3
Nem ért egyet	59	47	3
A hangom számít (a mi országunk)
Egyetértek	70	27	3
Nem ért egyet	49	48	3
Elégedettség a demokráciával az ember országában
Elégedett	67	30	3
Nem elégedett	53	43	4
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	68	29	3
Nem elégedett	53	43	4
Az Európai Parlament képe
Pozitív	74	23	3
Semleges	53	42	5
Negatív	52	45	3

QA24.2 Egyes vagy olyan okból (a mi országunkban) egyesek nem szavaztak a legutóbbi választásokon. Te magad szavaztál az előző... Országos választások? (% – EU27)

Igen	Nem	Nem tudom
EU-27	79	19	1
Nemi
Férfi	79	20	1
Nő	79	19	2
Kor
15–24	45	50	5
25–39	80	19	1
40–54	83	16	1
55+	87	12	1
Oktatás (End of)
–15	77	21	2
16–19	80	18	1
20+	89	10	1
Még tanulok	47	48	5
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	87	12	1
Vezetők	90	9	1
Egyéb fehér gallér	85	14	1
Kézimunkások	77	21	2
Ház személyek	72	27	1
Munkanélküli	61	36	3
Nyugdíjas	87	12	1
Diákok	47	48	5
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	67	30	3
Időről időre	72	26	2
Szinte soha/soha	84	15	1
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	88	11	1
Nem ért egyet	74	25	1
A hangom számít (a mi országunk)
Egyetértek	88	11	1
Nem ért egyet	69	30	1
Elégedettség a demokráciával az ember országában
Elégedett	83	16	1
Nem elégedett	75	23	2
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	83	16	1
Nem elégedett	76	23	1

A választásokon vagy népszavazásokon való részvétel elmaradásának fő okai

A válaszadók, akik azt mondták, hogy gyakran, ritkán vagy soha nem szavaznak a választásokon helyi, regionális, nemzeti vagy európai szinten, azt is megkérdezték, hogy miért nem vettek részt egy választáson vagy népszavazáson az elmúlt öt évben. A válaszadók többsége (56%, nincs változás 2022 októbere és novembere óta) azt állítja, hogy nem gyakorlati vagy személyes okokból szavazott, míg tízből közel három (28%, + 1 százalékpont) ideológiai vagy politikai okokra hivatkozik. Tízből egy (-1 százalékpont) spontán módon azt mondja, hogy a két ok egyike sem vonatkozik az ügyükre, vagy hogy mindig is szavaztak az elmúlt öt évben.

Nem szavazott ideológiai vagy politikai okokra 28 Ön nem szavazott gyakorlati vagy személyes okokra 56 Mindkét ok miatt {SPONTANEUS} 3 Sem/Mindig szavaztál az elmúlt öt évben (SPONTANEOUS) 10 Nem tudom, 3 QA20 Ha az elmúlt öt évben nem vett részt választáson vagy népszavazáson, mi volt a fő oka? (% – EU27)

Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak. Amint azt a legutóbbi jelentés is megjegyezte, 2018 áprilisához képest a nagyobb arányok most azt mondják, hogy a szavazás elmaradásának fő okai gyakorlati vagy személyes (56% kontra 41%), vagy ideológiai vagy politikai (28% kontra 23%).

Egy ország kivételével a többség azt állítja, hogy az elmúlt öt évben gyakorlati vagy személyes okokból nem vett részt választáson vagy népszavazáson. Ez az arány tízből legalább hét Hollandiában (78%), Szlovéniában (70%) és Lengyelországban (69%), Németországban, Portugáliában (mindkét esetben 46%), Cipruson és Finnországban (mindkét esetben 50%) a fele vagy annál kevesebb. Málta (33%) az egyetlen olyan ország, ahol ezt az okot egy kisebbség adja, és ahol a többség ehelyett azt mondja, hogy az okok elsősorban ideológiai vagy politikai jellegűek (43%).

2022. okt./november Evolúció 2022. okt./november 2023. márc. QA20 Ha az elmúlt öt évben nem vett részt választáson vagy népszavazáson, mi volt a fő oka? (% – Ön nem szavazott gyakorlati vagy személyes okokból)

Málta után a részvétel elmaradásának több mint egyharmada Franciaországban (36%), Németországban és Luxemburgban (mindkettő 34%) ideológiai vagy politikai okokra hivatkozott. Az erre utaló legalacsonyabb arány Észtországban, Finnországban (14%) és Szlovákiában (15%) figyelhető meg.

Tíz országban nőtt azoknak a válaszadóknak az aránya, akik az elmúlt öt évben gyakorlati vagy személyes okokból nem vettek részt választásokon vagy népszavazásokon. Ez különösen igaz Máltára (33%, + 10 százalékpont), Svédországra (62%, + 10 százalékpont) és Franciaországra (55%, + 9 százalékpont). Ezzel szemben ez az arány hat országban, különösen Cipruson csökkent (50%, -10 százalékpont).

A válaszadók Lengyelországban (22%, + 6 százalékpont), Németországban (34%, + 4 százalékpont) és Romániában (27%, + 3 százalékpont) nagyobb valószínűséggel említik a szavazás elmaradásának ideológiai vagy politikai okait, mint 2022 októbere és novembere között. Ez az arány kilenc országban csökkent, különösen Svédországban (17%, -9 százalékpont), Máltán (43%, -9 százalékpont) és Franciaországban (36%, -6 százalékpont).

2022. okt./november Evolúció 2022. okt./november 2023. márc. QA20 Ha az elmúlt öt évben nem vett részt választáson vagy népszavazáson, mi volt a fő oka? (% – Ön nem ideológiai vagy politikai okokból szavazott)

Az elmúlt öt évben a választásokon vagy népszavazásokon való részvétel elmaradásának leggyakoribb okai minden csoportban gyakorlatiak vagy személyesek, nem ideológiaiak vagy politikaiak.

A férfiak a nőknél nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy ideológiai vagy politikai okok miatt nem szavaztak (30% vs 26%), míg a legfiatalabb válaszadók (21%, szemben a 25 évesek 27–32%-ával), de a legvalószínűbb gyakorlati vagy személyes okokat említenek (68% szemben az 51–59%-kal). A munkanélküliek (32%) és azok, akik időről időre vagy gyakrabban (30–31%) nehezen fizetik ki számláikat, valószínűleg nem ideológiai vagy politikai okokból szavaztak.

Az ideológiai vagy politikai okokra nem szavazók aránya is magas azok körében, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről (33% kontra 26% azok közül, akik soha nem tesznek ilyet), akik negatív képet mutatnak az EU-ról (41%, szemben a pozitív képpel rendelkezők 21%-ával), valamint azok, akik negatív képet mutatnak az Európai Parlamentről (39% szemben a pozitív képpel rendelkezők 23%-ával).

QA20 Ha az elmúlt öt évben nem vett részt választáson vagy népszavazáson, mi volt a fő oka? (% – EU27)

Nem szavazott ideológiai vagy politikai okokra.	Ön nem személyes vagy gyakorlati okokból szavazott.	Nem tudom
EU-27	28	56	3
Nemi
Férfi	30	55	3
Nő	26	58	3
Kor
15–24	21	68	3
25–39	29	59	2
40–54	32	51	2
55+	27	55	3
Oktatás (End of)
–15	25	60	3
16–19	31	54	2
20+	27	56	3
Még tanulok	21	68	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	29	51	5
Vezetők	30	59	3
Egyéb fehér gallér	29	56	2
Kézimunkások	30	54	3
Ház személyek	24	62	3
Munkanélküli	32	54	4
Nyugdíjas	26	56	3
Diákok	21	68	4
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	30	56	4
Időről időre	31	54	3
Szinte soha/soha	25	59	2
Beszélgetés európai politikai ügyekről
Gyakran	33	55	1
Alkalmanként	28	55	3
Soha	26	59	3
Kép az EU-ról
Pozitív	21	61	3
Semleges	27	58	3
Negatív	41	47	2
Az Európai Parlament képe
Pozitív	23	59	2
Semleges	26	59	3
Negatív	39	48	3

A választásokon vagy népszavazásokon való szavazás elmaradásának gyakorlati okai

A választáson vagy népszavazáson való szavazás elmaradásának gyakorlati okairól részletesebben megkérdezve a válaszadók leggyakrabban azt válaszolják, hogy nyaralni vagy otthonuktól távol voltak (19%), hogy betegek voltak vagy egészségügyi problémájuk volt (16%, nincs változás), vagy hogy túl elfoglaltak voltak vagy dolgozniuk kellett (16%). Tízből egynél több esetben családi vagy szabadidős tevékenységet folytatnak (12%), és elfelejtenek szavazni (11%).

Szabadságon volt, vagy távol volt otthonától Beteg volt, vagy egészségügyi problémája volt abban az időben Túl elfoglalt voltál, hogy dolgozz abban az időben Családi vagy szabadidős tevékenységben vett részt. Elfelejtetted szavazni Túl sok időbe telik szavazni/nincs időd Váratlan probléma miatt nem tudott eljutni a szavazóhelyiségbe (például közlekedési problémák, lapos gumiabroncs vagy rossz időjárás) Nem vagy autonóm, és nem találtál senkit, aki segíthetne a szavazóhelyiségben Nem tudtad, hogy választás van. Regisztrációs vagy szavazókártyával kapcsolatos problémák merültek fel Nem tudom 2023. március 2022. okt./november QA21 Az alábbi okok közül melyek akadályozták meg Önt abban, hogy helyi, nemzeti vagy európai szinten választáson vagy népszavazáson szavazzon? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (% – EU27)

Nyolc országban a válaszadók leggyakrabban (vagy leggyakrabban) említették a választáson vagy népszavazáson való szavazás elmaradásának gyakorlati okát, hogy betegek voltak, vagy egészségügyi problémájuk volt. Hét országban a leggyakoribb (vagy közös leggyakoribb) ok az, hogy szabadságon vagy távol van az otthontól, és további hat országban a legfontosabb ok az, hogy túl elfoglaltak vagy dolgozniuk kellett. Finnországban a legtöbb válaszadó azt mondja, hogy elfelejtett szavazni, míg Svédországban a legtöbben nem tudták, hogy választás van. Magyarországon a családi vagy szabadidős tevékenységben való részvétel a közös válasz, a túl elfoglaltság vagy az időhiány, a betegség vagy az egészségügyi probléma.

Túl elfoglalt voltál, hogy dolgozz abban az időben Elfelejtetted szavazni Szabadságon volt, vagy távol volt otthonától Beteg volt, vagy egészségügyi problémája volt abban az időben Nem tudtad, hogy választás van. Családi vagy szabadidős tevékenységben vett részt. QA21 Az alábbi okok közül melyek akadályozták meg Önt abban, hogy helyi, nemzeti vagy európai szinten választáson vagy népszavazáson szavazzon? (Multiple ANSWERS POSSIBLE) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

A válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy az elmúlt öt évben nem szavaztak választásokon vagy népszavazáson, mert szabadságon vagy távol voltak Csehországban (30%), Ausztriában (28%) és Szlovéniában (26%). Az ezt a gyakorlati okot megemlítő válaszadók közül a legalacsonyabb arány Máltán (5%), Spanyolországban (9%) és Svédországban (12%) található.

Leggyakrabban Ausztriában, Csehországban (28%) és Görögországban (27%) említik, hogy a választások idején betegnek vagy egészségügyi problémának voltak kitéve. Ezzel szemben Franciaországban és Máltán 7%, Hollandiában pedig 8% hivatkozik erre.

Hollandia (37%) messze az az ország, ahol a legtöbben azt mondják, hogy túl elfoglaltak vagy dolgozniuk kellett, ezt követi Lettország és Litvánia (mindkettő 24%). A válaszadók a legkevésbé Máltán, Portugáliában (mindkettő 6%) és Olaszországban (11%) említik ezt.

Ausztriában (21%), Bulgáriában és Magyarországon (20%) legalább minden ötödik családi vagy szabadidős tevékenység miatt nem szavaz. Ehhez képest húszból kevesebb mint egy, aki erre hivatkozik Hollandiában (2%), Görögországban és Máltán (mindkettő 4%).

A szavazás mellőzése Finnországban (30%), Hollandiában (20%), Luxemburgban és Svédországban (18%), míg Görögországban (kevesebb mint 1%), Máltán (1%), Bulgáriában és Szlovákiában (3%) a leggyakoribb.

Szabadságon volt, vagy távol volt otthonától Beteg volt, vagy egészségügyi problémája volt abban az időben Túl elfoglalt voltál, hogy dolgozz abban az időben Egyéb (SPONTANEOUS) Családi vagy szabadidős tevékenységben vett részt. Elfelejtetted szavazni Túl sok időbe telik szavazni/nincs időd Nincs/mindig szavaztál (SPONTANEOUS) Nem tudtad, hogy választás van. Váratlan probléma miatt nem tudott eljutni a szavazóhelyiségbe (például közlekedési problémák, lapos gumiabroncs vagy rossz időjárás) Regisztrációs vagy szavazókártyával kapcsolatos problémák merültek fel Nem vagy autonóm, és nem találtál senkit, aki segíthetne a szavazóhelyiségben Nem tudom QA21 Az alábbi okok közül melyik akadályozta meg Önt abban, hogy egy választáson szavazzon, vagy népszavazás helyi, nemzeti vagy európai szinten? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (%) Érdekes különbségek figyelhetők meg az eredmények elemzése során a válaszadók szociodemográfiai kategóriái szerint. A nők nagyobb valószínűséggel említik, mint a férfiak, hogy beteg volt vagy egészségügyi problémájuk volt, amiért nem szavaztak (18% vs 14%). Az idősebb válaszadók is nagyobb valószínűséggel említik ezt okként (az 55 éves vagy annál idősebbek 24%-a, szemben a 15–54 évesek 9–14%-ával). A 15–39 éves válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják el, mint idősebb társaik, hogy elfelejtettek szavazni (14% vs 7–11%), míg a középkorú kohorszok nagyobb valószínűséggel említik, hogy túl elfoglaltak voltak vagy dolgozniuk kellett abban az időben (a 25–54 évesek 19–21%-a, szemben a 15–24 évesek 15%-ával és az 55 évesek 11%-ával).

Az iskolázottsági szint tekintetében is vannak különbségek, mivel azok a válaszadók, akik 16 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást fejeztek be, nagyobb valószínűséggel fordulnak elő, mint azok, akik korábban elhagyták a nyaralást vagy az otthontól való távolmaradást (19–24% vs 12%), vagy túl elfoglaltak vagy dolgozniuk kellett (17–18% vs 10%). Ezzel szemben azok a válaszadók, akik 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel rendelkeznek, valószínűleg azt mondják, hogy betegek voltak vagy egészségügyi problémájuk volt (26% szemben a 13–16%-kal).

Azok, akik kevesebb pénzügyi nehézségekkel küzdenek, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szabadságon vagy távol voltak az otthonuktól (azoknak 19–21%-a, akik időről időre vagy ritkábban fizetik ki számláikat, szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 13%-ával), míg ennek ellenkezője igaz a betegségre vagy egészségügyi problémára (15–16% vs 20%).

QA21 Az alábbi okok közül melyek akadályozták meg Önt abban, hogy helyi, nemzeti vagy európai szinten választáson vagy népszavazáson szavazzon? (TÖBB VÁLASZ IS LEHETSÉGES) (% – EU)

Beteg volt, vagy egészségügyi problémája volt abban az időben	Szabadságon volt, vagy távol volt otthonától	Túl elfoglalt voltál, hogy dolgozz abban az időben	Túl sok időbe telik szavazni/nincs időd	Családi vagy szabadidős tevékenységben vett részt.	Nem tudtad, hogy választás van.	Váratlan probléma miatt nem tudott eljutni a szavazóhelyiségbe (például közlekedési problémák, lapos gumiabroncs vagy rossz időjárás)	Nem vagy autonóm, és nem találtál senkit, aki segíthetne a szavazóhelyiségben	Elfelejtetted szavazni	Regisztrációs vagy szavazókártyával kapcsolatos problémák merültek fel
EU-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Nemi
Férfi	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Nő	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Kor
15–24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25–39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40–54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Oktatás (End of)
–15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16–19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Még tanulok	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Vezetők	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Egyéb fehér gallér	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Kézimunkások	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Ház személyek	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Munkanélküli	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
Nyugdíjas	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Diákok	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
Időről időre	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Szinte soha/soha	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Az Európai Parlament képe
Pozitív	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Semleges	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Negatív	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. APOLGÁROK MEGÍTÉLÉSE AZ EU-RÓL ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTRŐL

A jelentés utolsó fejezete az EU és az Európai Parlament polgárainak véleményét értékeli. Először is meg kell vitatni, hogy az európaiak véleménye számít-e, a politikai/európai ügyekkel való kapcsolatukat és az EU-hoz való hozzáállásukat, majd megvizsgálják az Európai Parlament megítélésének elemzését.

Bár az az érzés, hogy az európaiak hangja számít az EU-ban, némileg langyos, a polgárok többsége európai politikai kérdéseket vitat meg, és követi az uniós politikát. Ráadásul a pozitív attitűdök is elterjedtek, és az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus ismét növekszik, és az uniós tagságot egyaránt értékelik és fontosnak tartják.

4.1. Az EU megítélése

Annak érzése, hogy az ember hangja számít az EU-ban és az országukban

Az európaiak azon érzése, hogy országukban és az EU-ban milyen mértékben számít a véleményük, valamint országuk hangja számít az EU-ban, 2022 októberétől novemberéig nem változik.

A vélemények megosztottak azzal kapcsolatban, hogy számít-e a vélemény az EU-ban: 47%-uk (2022 októbere és novembere óta nincs változás) egyetért azzal, hogy a véleményük számít, 48%-uk (-1 százalékpont) pedig nem ért egyet ezzel a kijelentéssel.

Azok aránya, akik úgy érzik, hogy számít a véleményük az EU-ban, hat százalékponttal csökkent 2022 április-májusa és októbere-novembere között a 2021. november-december és 2022. április-május közötti pozitív fejleményeket követően, és a 2017–2019-es időszakban ismét megfigyelhető szinten van.

Ezzel szemben a válaszadók többsége egyetért azzal az érzéssel, hogy országukban számít a véleményük (2022 októbere és novembere óta 59%, -1 százalékpont), míg tízből kevesebb mint négy (38%, + 1 százalékpont) nem ért egyet a véleményével.

Ezek az arányok stabilak maradtak a jelenlegi felmérésben a 2019 októbere és 2022 áprilisa és májusa közötti jelentős pozitív fejleményeket, valamint a 2022. április-május és október-november közötti kevésbé gyors csökkenést követően.

Végül, közel kétharmaduk (63%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) úgy érzi, hogy országuk hangja számít az EU-ban, míg 32%-uk (nincs változás) szerint ez nem így van.

2023. március 2022. okt./november 2023. március 2022. okt./november 2023. március 2022. okt./november (Országunk) hangja számít az EU-ban A hangom számít (a mi országunk) Számít a hangom az EU-ban „Agree” összesen „Nem ért egyet” összesen Nem tudom 2023. márc. – 2022. okt./november D72 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? (EU27) (%)

13 országban a válaszadók többsége egyetért az uniós álláspontjával, tízből több mint hét országban (78%), Dániában (75%) és Hollandiában (71%) ez a helyzet. Ezzel szemben Észtországban (16%), Görögországban (24%) és Cipruson (25%) legalább egynegyede érzi úgy, hogy uniós szinten hallja a hangját.

„Agree” összesen „Nem ért egyet” összesen D72.1 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? Számít a véleményem az EU-ban (% – EU27)

2022. október-novemberhez képest az e nyilatkozattal való egyetértés szintje öt országban emelkedett, hét országban pedig csökkent. Portugália (53%, + 7 százalékpont) és Finnország (59%, + 6 százalékpont) azok az országok, ahol a növekedés volt a legnagyobb, míg Málta (50%, -21 százalékpont) különösen nagy csökkenést mutat ebben az arányban, amelyet Szlovénia (41%, -7 százalékpont), Magyarország és Románia (mindkettő 38%, -5 százalékpont) követ.

18 országban a többség úgy véli, hogy a polgárok véleménye számít az országukban, és a válaszadók Svédországban (95%), Dániában (92%) és Finnországban (88%) különösen hajlamosak véleményt nyilvánítani. Ezzel szemben Görögországban (29%), Cipruson (33%) és Litvániában (38%) a válaszadók a legkevésbé érzik a véleményüket.

„Agree” összesen „Nem ért egyet” összesen D72.2 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A saját hangom számít (országunk) (% – EU27)

2022 októbere és novembere óta hat ország válaszadói körében nőtt a véleményük által számító egyetértés szintje a válaszadók körében, különösen Litvániában (38%, + 9 százalékpont), Észtországban (43%, + 7 százalékpont) és Luxemburgban (73%, + 6 százalékpont). A megállapodások szintje hét országban csökkent. Máltán (54%, -27 százalékpont) ismét igen nagy mértékben csökkent ez az arány, míg Franciaországban (54%) és Szlovéniában (62%) hét százalékpontos csökkenést regisztráltak.

22 tagállam többsége úgy véli, hogy országuk véleménye számít az EU-ban, és Svédországban (89%) és Dániában (87%) ismét a válaszadók a legvalószínűbbek, hogy egyetértenek ezzel a kijelentéssel, majd a hollandok (84%). Még ebben az esetben is Görögország (32%) és Ciprus (36%) ért egyet a legalacsonyabb arányban Csehországgal (44%).

„Agree” összesen „Nem ért egyet” összesen D72.3 Milyenmértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? (Országunk) hangja számít az EU-ban (% – EU27)

2022. október-novemberhez képest hat országban figyelhető meg az, hogy országuk véleménye számít az EU-ban, Írország (75%-os, + 8 százalékpont), Portugália (81%, + 7 százalékpont) és Litvánia (64%, + 7 százalékpont) vezetésével. Öt országban csökkenés figyelhető meg, különösen Máltán (70%, -12 százalékpont), Csehországban (44%, -7 százalékpont) és Szlovéniában (50%, -7 százalékpont).

Az eredményeket figyelembe véve a válaszadók szociodemográfiai profilja alapján megállapítható, hogy a legfiatalabb válaszadók a legkevésbé érzik úgy, hogy a hangjuk számít az országukban (54%, szemben a 25 éves vagy annál idősebbek 57–60%-ával). Emellett különbségek mutatkoznak az oktatási szint és a társadalmi-gazdasági feltételek szerint a három állítással való egyetértés szintjén is.

Minél hosszabb ideig maradtak a válaszadók a nappali tagozatos oktatásban, annál valószínűbb, hogy egyetértenek az egyes állításokkal. Például a 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkezők 55%-a érzi úgy, hogy a hangja számít az EU-ban, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 36%-ával.

A vezetők a legvalószínűbbek, hogy egyetértenek az egyes állításokkal, míg a háziak és a munkanélküliek a legkisebb valószínűséggel teszik ezt. Például a vezetők 72%-a érzi úgy, hogy a véleménye számít a hazájában, szemben a munkanélküliek 40%-ával. Azok a válaszadók, akik soha vagy ritkán nehezen tudják kifizetni a számláikat, nagyobb valószínűséggel egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban (52% szemben a gyakrabban nehézségekkel küzdők 27–39%-ával), illetve hazájukban (66%, szemben a 37–48%-kal), és hogy országuk hangja számít az EU-ban (71% szemben a 46–53%-kal).

A nagyobb városokban élő válaszadók nagyobb valószínűséggel érzik a véleményüket az EU-ban (50% szemben a kisebb városokban vagy vidéki falvakban élők 45%-ával) és hazájukban (63%, szemben az 56–58%-kal), és hogy országuk hangja számít az EU-ban (67% szemben a 62–63%-kal).

Azok, akik az európai politikát követik, nagyobb valószínűséggel értenek egyet minden egyes kijelentéssel. Például az európai politikát követők 72%-a érzi úgy, hogy országa hangja számít az EU-ban, szemben a nem követők 53%-ával.

D72.1 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? Számít a véleményem az EU-ban (% – EU)

„Agree” összesen	„Nem ért egyet” összesen
EU-27	47	48
Nemi
Férfi	47	49
Nő	46	48
Kor
15–24	47	45
25–39	47	49
40–54	46	50
55+	46	49
Oktatás (End of)
–15	36	57
16–19	43	53
20+	55	41
Még tanulok	50	41
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	50	47
Vezetők	62	35
Egyéb fehér gallér	49	47
Kézimunkások	40	56
Ház személyek	33	60
Munkanélküli	30	64
Nyugdíjas	46	48
Diákok	50	41
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	27	67
Időről időre	39	57
Szinte soha/soha	52	43
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	45	49
Kis/közepes méretű város	45	50
Nagyváros	50	45
Kövesse az eupropeai politikát
Kövesd	58	39
Nem követi	32	60

D72.2 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A saját hangom számít (országunk) (% – EU)

„Agree” összesen	„Nem ért egyet” összesen
EU-27	59	38
Nemi
Férfi	59	38
Nő	58	38
Kor
15–24	54	38
25–39	59	39
40–54	57	40
55+	60	37
Oktatás (End of)
–15	49	47
16–19	55	42
20+	68	30
Még tanulok	58	34
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	61	38
Vezetők	72	26
Egyéb fehér gallér	61	37
Kézimunkások	53	44
Ház személyek	43	52
Munkanélküli	40	56
Nyugdíjas	61	36
Diákok	58	34
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	37	59
Időről időre	48	49
Szinte soha/soha	66	31
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	58	38
Kis/közepes méretű város	56	41
Nagyváros	63	34
Kövesse az európai politikát
Kövesd	69	29
Nem követi	46	49

D72.3 Milyenmértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? (Országunk) hangja számít az EU-ban (% – EU)

„Agree” összesen	„Nem ért egyet” összesen
EU-27	63	32
Nemi
Férfi	63	33
Nő	63	32
Kor
15–24	64	28
25–39	65	31
40–54	63	34
55+	63	32
Oktatás (End of)
–15	53	38
16–19	60	36
20+	71	26
Még tanulok	67	24
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	65	32
Vezetők	77	21
Egyéb fehér gallér	62	35
Kézimunkások	60	36
Ház személyek	48	44
Munkanélküli	53	40
Nyugdíjas	64	30
Diákok	67	24
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	46	48
Időről időre	53	42
Szinte soha/soha	71	25
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	63	31
Kis/közepes méretű város	62	34
Nagyváros	67	29
Kövesse az európai politikát
Kövesd	72	26
Nem követi	53	39

Nemzeti, európai és helyi politikai kérdések megvitatása

A polgárok nagy többsége legalább alkalmanként beszélget barátaival vagy rokonaival a nemzeti, európai és helyi politikáról.

Az abszolút többség (55%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) alkalmanként nemzeti politikai kérdéseket vitat meg, és egynegyede (nincs változás) „gyakran” ezt teszi, míg minden ötödik (-1 százalékpont) soha nem vesz részt ilyen megbeszéléseken. Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak.

Összehasonlításképpen, az európai politikai kérdéseket kevesebb válaszadó tárgyalja, bár még mindig többségben. Több mint a fele (53%, + 1 százalékpont) beszél az európai politikáról alkalmanként barátokkal vagy rokonokkal, 14% (-1 százalékpont) pedig gyakran tart ilyen megbeszéléseket, míg körülbelül egyharmaduk (32%, -1 százalékpont) soha nem teszi ezt meg.

Végül, több mint a fele (53%, -1 százalékpont) alkalmanként helyi politikai kérdéseket vitat meg, és körülbelül egynegyede (23%, + 2 százalékpont) ezt gyakran teszi, míg körülbelül egynegyede (24%, -1 százalékpont) soha nem vesz részt ezekben a vitákban.

2023. március 2022. okt./november 2023. március 2022. okt./november 2023. március 2022. okt./november Nemzeti politikai ügyek Európai politikai kérdések Helyi politikai kérdések 2023. márc. – 2022. okt./november Gyakran Alkalmanként Soha Nem tudom D71 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? (EU27) (%)

25 országban a többség alkalmanként barátokkal vagy rokonokkal beszélget a nemzeti politikáról, a legnagyobb arányban Magyarországon (69%), Lengyelországban és Szlovéniában (mindkettő 67%).

Hollandia (47%) és Görögország (46%) az egyetlen olyan ország, ahol a többség gyakran folytat ilyen megbeszéléseket. Tízből több mint négyen gyakran beszélnek a nemzeti politikáról Svédországban is (43%). Ezzel szemben Szlovéniában 11%, Portugáliában 14% és Belgiumban 15% nyilatkozott úgy, hogy gyakran vitat meg nemzeti politikai kérdéseket.

Gyakran Alkalmanként Soha Nem tudom D71.1 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? Nemzeti politikai kérdések (%)

Mint a nemzeti politikában, 25 ország többségében alkalmanként barátokkal vagy rokonokkal tárgyalnak európai politikai kérdéseket, különösen Magyarországon (68%), Németországban (63%) és Szlovákiában (63%).

Görögországban (25%), Dániában (22%) és Cipruson (21%) több mint egyötöde beszél gyakran az európai politikáról. Ez az arány Szlovéniában 5%, Franciaországban és Máltán pedig 7%, akik szerint gyakran folytatnak ilyen megbeszéléseket.

Franciaország (54%) és Spanyolország (53%) az egyetlen olyan ország, ahol a többség soha nem beszél európai politikai kérdésekről.

Gyakran Alkalmanként Soha Nem tudom D72.2 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? Európai politikai kérdések (%)

A többség minden országban azt mondja, hogy alkalmanként megvitatják a helyi politikai kérdéseket. Az ilyen megbeszéléseket alkalmanként Magyarországon (68%), Szlovénia (66%) és Szlovákia (65%) követi.

A válaszadók Görögországban (37%), Németországban (33%) és Svédországban (32%) a leggyakrabban beszélgetnek a helyi politikáról barátokkal vagy rokonokkal, míg Magyarországon (12%), Szlovéniában (13%) és Lengyelországban (14%) ez a legkevésbé valószínű.

Gyakran Alkalmanként Soha Nem tudom D73.3 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha... Helyi politikai ügyek (%)

A szociodemográfiai elemzés kiemeli, hogy a nemzeti, európai vagy helyi politikai kérdéseket gyakran megvitató arányok magasabbak az idősebb és magasan képzett válaszadók körében. Például a 25 év felettiek 22–25%-a gyakran beszél helyi politikai kérdésekről, szemben a 15–24 évesek 13%-ával. Hasonlóképpen, a legalább 20 éves teljes munkaidős oktatást végzők 34%-a gyakran beszél nemzeti politikáról, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb oktatást elhagyók 14%-ával.

A vezetők a legvalószínűbbek, hogy minden szinten gyakran vitatják meg a politikai kérdéseket, míg a háziaké a legkevésbé valószínű. Például a vezetők 23%-a gyakran beszél az európai politikáról, szemben a háziasok 6%-ával.

A nagyobb városokban élő válaszadók nagyobb valószínűséggel vitatják meg az országos (30% vs 22–24%) és az európai (17% kontra 12–13%) politikai kérdéseket, mint a kisebb városokban vagy vidéki falvakban élők.

D71.1 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? Nemzeti politikai kérdések (% – EU)

Gyakran	Alkalmanként	Soha
EU-27	25	55	20
Nemi
Férfi	29	54	17
Nő	22	55	23
Kor
15–24	20	48	31
25–39	25	56	18
40–54	27	56	17
55+	26	54	20
Oktatás (End of)
–15	14	51	35
16–19	23	58	19
20+	34	53	13
Még tanulok	21	50	28
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	37	53	10
Vezetők	41	51	8
Egyéb fehér gallér	26	60	13
Kézimunkások	19	59	22
Ház személyek	12	52	36
Munkanélküli	16	50	33
Nyugdíjas	25	53	22
Diákok	21	50	28
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	22	55	23
Kis/közepes méretű város	24	54	21
Nagyváros	30	55	15

D71.2 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? Európai politikai kérdések (% – EU27)

Gyakran	Alkalmanként	Soha
EU-27	14	53	32
Nemi
Férfi	16	55	28
Nő	12	52	35
Kor
15–24	11	45	43
25–39	15	55	29
40–54	15	56	28
55+	14	53	32
Oktatás (End of)
–15	7	43	49
16–19	13	56	31
20+	19	57	23
Még tanulok	12	47	40
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	21	58	21
Vezetők	23	59	17
Egyéb fehér gallér	13	62	24
Kézimunkások	12	53	34
Ház személyek	6	47	46
Munkanélküli	9	40	50
Nyugdíjas	13	53	34
Diákok	12	47	40
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	12	51	36
Kis/közepes méretű város	13	54	32
Nagyváros	17	56	26

D71.3 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha...? Helyi politikai kérdések (% – EU-27)

Gyakran	Alkalmanként	Soha
EU-27	23	53	24
Nemi
Férfi	26	53	21
Nő	20	54	26
Kor
15–24	13	48	38
25–39	22	54	24
40–54	24	56	20
55+	25	53	22
Oktatás (End of)
–15	16	48	36
16–19	23	55	22
20+	28	55	17
Még tanulok	14	48	37
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	31	56	13
Vezetők	34	54	11
Egyéb fehér gallér	22	58	19
Kézimunkások	20	54	26
Ház személyek	11	50	39
Munkanélküli	14	48	37
Nyugdíjas	25	52	23
Diákok	14	48	37
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	22	53	25
Kis/közepes méretű város	22	53	25
Nagyváros	24	55	20

Együttműködés az uniós politikával

Az abszolút többség (56%, nincs változás 2022 októbere és novembere óta) azt állítja, hogy követik az Európai Unió politikájában zajló folyamatokat, a legtöbb esetben 15% (-1 százalékpont) és 41% (+ 1 százalékpont) időről időre. Ezzel szemben tízből több mint négy (44%, nincs változás) nem követi az EU politikáját: 27% (nincs változás) azt mondja, hogy ritkán követi, és 17% (nincs változás) azt mondja, hogy soha nem követi.

Soha vagy szinte soha 17 Ritkán 27 Legtöbbször 15 Időről időre 41 QA3 Néhányan követik azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik, függetlenül attól, hogy sor kerül-e választásra vagy sem. A többieket nem érdekli. Azt mondanád, hogy követed azt, ami az Európai Unió politikájában történik? (EU27) (%)

A 2022. április-május és október-november közötti tízszázalékos csökkenést követően a jelenlegi felmérésben stabil maradt az uniós politikát követő arány.

18 országban a válaszadók többsége azt állítja, hogy követi azt, ami az EU politikájában zajlik. A legmagasabb arány Finnországban (73%), Németországban (72%) és Luxemburgban (69%) figyelhető meg. További nyolc országban egy kisebbség követi az EU politikáját, és Szlovákiában (41%), Franciaországban és Szlovéniában (mindkettő 42%) a válaszadók a legkisebb valószínűséggel. A romániai uniós politikát egyenlő arányban követik és nem követik (mindkettő 50%).

A válaszadók legalább egynegyede többnyire Németországban (27%), Cipruson és Finnországban (25%) követi az uniós politikát. Ezzel szemben Horvátországban, Litvániában, Máltán és Szlovákiában ez az arány 6%.

Térkép Jelmagyarázat QA3 Néhányan követik azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik, függetlenül attól, hogy sor kerül-e választásra vagy sem. A többieket nem érdekli. Azt mondanád, hogy követed, ami az Európai Unió politikájában zajlik (Total’Follow’ – %) 2022 októbere és novembere óta 11 országban csökkent az uniós politikával valóegyüttműködés. Az uniós politikát követők arányában a legnagyobb csökkenés Máltán (48%, -12 százalékpont), Görögországban (52%, -9 százalékpont) és Ausztriában (55%, -8 százalékpont) figyelhető meg. Finnországban (73%, + 9 százalékpont), Dániában (66%, + 6 százalékpont), Belgiumban (61%, + 5 százalékpont) és Portugáliában (52%, + 5 százalékpont) legalább öt százalékpontos növekedés tapasztalható.

2022. okt./november 2023. március Evolúció 2022. okt./november QA3 Néhányan követik azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik, függetlenül attól, hogy sor kerül-e választásra vagy sem. A többieket nem érdekli. Azt mondanád, hogy követed, ami az Európai Unió politikájában zajlik (% – Összesen „Következő”)

A legfiatalabb válaszadók körében az eredményekre való összpontosítás azt mutatja, hogy a 15–24 évesek az átlagnál kisebb valószínűséggel követik az uniós politikát. Tízből körülbelül négy (41%) mondja azt, hogy követi az EU politikáját, ami 15 százalékpontos különbség az uniós politikát követők arányában a lakosság körében (56%). Tízből kevesebb mint egy (8%) követi legtöbbször az uniós politikát (szemben az általános népesség 15%-ával), és időről időre 33%-kal (szemben a 41%-kal). Tízből hat (59%) nem követi azt, ami az uniós politikában történik (szemben a 44%-kal), és a legfiatalabb európaiak az átlagnál sokkal nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy soha nem követik őket (28% vs 17%).

Az idő nagy részében Időről időre Ritkán Soha vagy szinte soha Nem tudom EU-27 15–24 év QA3 Néhányan követik azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik, függetlenül attól, hogy sor kerül-e választásra vagy sem. A többieket nem érdekli. Ön szerint követi az Európai Unió politikájában zajló folyamatokat (% – EU27)

A szociodemográfiai kategóriák megállapításainak alaposabb vizsgálata azt mutatja, hogy a férfiak sokkal valószínűbbek, mint a nők, hogy azt mondják, hogy követik az uniós politikában zajló eseményeket (61% vs 51%). Ráadásul minél hosszabb ideig folytatják a nappali tagozatos oktatásban való részvételt, annál valószínűbb, hogy az EU politikáját követik (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 67%-a, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel rendelkezők 44%-ával).

A vezetők (73%) követik a legnagyobb valószínűséggel az uniós politikát, különösen a háztartási alkalmazottakkal (42%) és a munkanélküliekkel (43%) szemben. A válaszadók pénzügyi helyzete is szerepet játszik, hiszen azok 60%-a, akik ritkán vagy soha nem szenvednek nehézségeket a számlák kifizetésében az uniós politikát követően, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 44%-ával.

A nagyvárosokban élők hajlamosabbak, mint a vidéki falvakban vagy kisebb falvakban élők, akik azt mondják, hogy az EU politikáját követik (60% szemben az 52–55%-kal). Azok, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról, nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikát, mint azok, akik negatív képet mutatnak (69% szemben a 47%-kal), és ugyanez vonatkozik az Európai Parlament képére is (75% szemben a 46%-kal).

Az uniós politikával való együttműködés összefügg azzal az érzéssel is, hogy az ember hangja számít az EU-ban, és hogy mennyire elégedettek az uniós demokráciával. Különösen azok számítanak, akik egyetértenek a véleményükkel az EU-ban (69%, míg azok, akik nem értenek egyet), és azok, akik elégedettek a demokráciával az EU-ban (64%, szemben a nem elégedett 49%-kal), nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikát.

Végül azok, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak, nagyobb valószínűséggel szavaztak, mint azok, akik nem szavaztak az uniós politika követésére (68% szemben a 38%-kal).

QA3 Néhányan követik azt, ami az Európai Unió politikájában zajlik, függetlenül attól, hogy sor kerül-e választásra vagy sem. A többieket nem érdekli. Ön szerint követi az Európai Unió politikájában zajló folyamatokat (% – EU27)

„Következtetés” összesen	„Nem következik” ÖSSZESEN
EU-27	56	44
Nemi
Férfi	61	39
Nő	51	49
Kor
15–24	41	59
25–39	54	46
40–54	59	41
55+	59	41
Oktatás (End of)
–15	44	56
16–19	54	46
20+	67	33
Még tanulok	45	55
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	62	38
Vezetők	73	27
Egyéb fehér gallér	59	41
Kézimunkások	50	50
Ház személyek	42	58
Munkanélküli	43	57
Nyugdíjas	59	41
Diákok	45	55
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	44	56
Időről időre	51	49
Szinte soha/soha	60	40
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	52	48
Kis/közepes méretű város	55	45
Nagyváros	60	40
Kép az EU-ról
Posztitív	69	31
Semleges	45	55
Negatív	47	53
Számít a hangom az EU-ban
Egyetértek	69	31
Nem ért egyet	45	55
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	64	36
Nem elégedett	49	51
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	68	32
Nem	38	63
Az Európai Parlament képe
Pozitív	75	25
Semleges	45	55
Negatív	46	54

Kép az EU-ról

Az EU-ról alkotott kép a polgárok körében elterjedt, még akkor is, ha a pozitív és a negatív vélemények közötti szakadék továbbra is szűkül. Többségük (45%) állítja, hogy az EU pozitív képet ad számukra, míg 38%-uk semleges, 17%-uk pedig negatív képet.

„Pozitív” összesen Semleges „Negatív” összesen Nem tudom D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet ad Önnek? (% – EU27)

Azoknak a válaszadóknak az aránya, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról, viszonylag stabil maradt 2022 októbere és novembere óta (-2 százalékpont), míg a negatív véleménnyel rendelkezők aránya kismértékben nőtt (+ 3 százalékpont). A 2022. április-május és október-november közötti negatív fejleményeket követően a pozitív és negatív vélemények közötti különbség tovább szűkült, és jelenleg 28 százalékpont (-5 százalékpont). Mindazonáltal a tágabb kép továbbra is viszonylag kedvező, ha ezeket a számokat hosszú távon figyelik, és a pozitív vélemények továbbra is határozottan a többségben maradnak.

Minden országban a pozitív nézetek elsőbbséget élveznek a negatív nézetekkel szemben. A válaszadók többsége 20 országban pozitív képet kap az EU-ról, míg hat országban semleges nézetek érvényesülnek. Csehországban a vélemények megosztottak (35% „pozitív”, míg 35% „semleges”).

A válaszadók nagy valószínűséggel pozitív képet mutatnak az EU-ról Írországban (72%), Portugáliában (70%), Luxemburgban és Svédországban (mindkettő 64%). A skála ellenkező végén Görögországban és Szlovákiában 31%, Ausztriában, Csehországban és Franciaországban pedig 35% pozitív képet mutat.

Legalább egynegyede negatív képet mutat az EU-ról öt országban: Csehország (29%), Görögország, Szlovákia (mindkettő 28%), Ausztria (26%) és Franciaország (25%).

„Pozitív” összesen Semleges „Negatív” összesen Nem tudom D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet ad Önnek? (%) 2022. október-novemberhezképest Cipruson (48%, + 6 százalékpont), Portugáliában (70%, + 5 százalékpont), Finnországban (57%, + 5 százalékpont), Olaszországban (46%, + 4 százalékpont) és Horvátországban (49%, + 3 százalékpont) nőtt az EU pozitív véleménye. Ezzel szemben ezek tíz országban csökkentek, különösen Máltán (51%, -13 százalékpont), Franciaországban (35%, -8 százalékpont) és Lettországban (43%, –7 százalékpont). Az EU-ról pozitív képpel rendelkezők aránya a fennmaradó 12 országban stabil maradt.

Úgy tűnik, hogy az életkor szerepet játszik a válaszadók EU-ról alkotott képében, és az átlagnál nagyobb valószínűséggel a fiatalok pozitív képet kapnak az EU-ról. A 15–24 évesek fele (50%) nyilatkozott úgy, hogy pozitív képet mutat az EU-ról, szemben a 45%-os uniós átlaggal. Sőt, a fiatalok mindössze 7%-a nyilatkozott úgy, hogy „meglehetősen negatív” képe van az EU-ról, ami uniós szinten 13%.

EU-27 15–24 év Nagyon pozitív Meglehetősen pozitív Semleges Meglehetősen negatív Nagyon negatív Nem tudom D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet ad Önnek? (% – EU27)

Eltérések figyelhetők meg a válaszadók képzettségi szintje és társadalmi-gazdasági helyzete alapján is. A 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végzők nagyobb valószínűséggel látják pozitívan az EU-t, mint a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettek (53% kontra 33%). A vezetők (58%) messze a legvalószínűbb pozitív véleményt képviselik, különösen a munkanélküliekhez (34%) és a háztartási alkalmazottakhoz (35%) képest. Emellett a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdő válaszadóknak is nagyobb valószínűséggel van pozitív képük az EU-ról (a ritkán vagy soha nem küzdők 52%-a, míg a legtöbbször nehézségekkel küzdők 28%-a).

A nagyobb városokban élők körében is elterjedtebb a pozitív nézet, mint a vidéki falvakban vagy kisebb városokban élőké (50% szemben a 42–44%-kal).

D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet ad Önnek? (% – EU27)

„Pozitív” összesen	Semleges	„Negatív” összesen	Nem tudom
EU-27	45	38	17	0
Nemi
Férfi	46	35	19	0
Nő	43	41	15	1
Kor
15–24	50	40	9	1
25–39	46	39	15	0
40–54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Oktatás (End of)
–15	33	45	20	2
16–19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Még tanulok	54	37	8	1
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	49	34	17	0
Vezetők	58	29	13	0
Egyéb fehér gallér	48	37	15	0
Kézimunkások	37	43	19	1
Ház személyek	35	43	21	1
Munkanélküli	34	45	20	1
Nyugdíjas	43	37	19	1
Diákok	54	37	8	1
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	28	43	28	1
Időről időre	36	43	20	1
Szinte soha/soha	52	34	14	0
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	88	10	2	0
Kis/közepes méretű város	26	68	6	0
Nagyváros	8	23	68	1

Jó dolog-e az EU-tagság?

Az egyértelmű többség (61%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) úgy véli, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, míg tízből csak egy (11%, + 1 százalékpont) tartja ezt rossz dolognak. Valamivel több mint egynegyede (27%, nincs változás) úgy gondolja, hogy ez nem jó vagy rossz dolog.

Ezek a számok stabilak 2022 októberéhez és novemberéhez képest, és azon válaszadók aránya, akik az uniós tagságot jó dolognak tartják, 2020 vége óta következetesen 60% felett marad.

Egy jó dolog Egy rossz dolog Sem jó, sem rossz dolog Nem tudom QA8 Általában Ön szerint (a mi ORSZÁGunk) az EU-tagság...? (% – EU27) 25 ország többsége úgy véli, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, tízből több mint nyolcan osztják ezt a nézetet Írországban (85%), Luxemburgban (83%) és Litvániában (81%). Szlovákia (39%), Görögország (40%) és Románia (43%) azok az országok, ahol ez a vélemény a legkevésbé elterjedt. Szlovákia és Görögország az egyetlen olyan ország, ahol a többség úgy véli, hogy az EU-tagság nem jó vagy rossz dolog (45%, illetve 42%).

Több mint egyötödük gondolja úgy, hogy országuk uniós tagsága rossz dolog Ausztriában és Romániában (mindkettő 22%).

Egy jó dolog Egy rossz dolog Sem jó, sem rossz dolog Nem tudom QA8 Általában Ön szerint (a mi ORSZÁGunk) az EU-tagság...? (%)

Az uniós tagsággal kapcsolatos pozitív vélemények az északi és nyugati országokban szélesebb körben elterjedtek, mint a keleti országokban, míg a déli országok esetében vegyesek az eredmények.

Észtország (69%, + 3 százalékpont) és Szlovénia (61%, + 3 százalékpont) az egyetlen olyan ország, ahol 2022 októbere és novembere óta nőtt az uniós tagság jónak tűnő aránya, bár csak kis mértékben. A válaszadóknak ez az aránya nyolc országban csökkent: Málta (65%-os, -14 százalékpontos) ismét kiáll a legnagyobb csökkenés mellett, ezt követi Csehország (44%, -7 százalékpont) és Luxemburg (83%, -7 százalékpont). Az EU-tagságra vonatkozó pozitív álláspont 17 országban stabil vagy változatlan maradt.

Térkép Jelmagyarázat QA8 Általában Ön szerint (a mi ORSZÁGunk) az EU-tagság...? Jó dolog (%) Az uniós tagsággal kapcsolatospozitív vélemények szélesebb körben elterjedtek a fiatalabb válaszadók, a felsőfokú végzettséggel rendelkezők és a jobb társadalmi-gazdasági helyzetben lévők körében.

A 15–24 évesek körében az 55 év felettieknél nagyobb a valószínűsége annak, hogy országuk uniós tagsága jó dolog (68% szemben az 58%-kal). Hasonlóképpen, azok, akik befejezték a teljes munkaidős oktatást 20 éves vagy annál idősebb, nagyobb valószínűséggel, mint azok, akik elhagyták a 15 éves vagy annál fiatalabb, hogy pozitív nézetet (72% vs 49%).

A vezetők (74%) messze a leginkább hajlamosak arra, hogy úgy gondolják, hogy az EU-tagság jó dolog, míg a háziak (48%) a legkevésbé tartják ezt a nézetet. Azok a válaszadók, akik soha vagy csak ritkán szembesülnek nehézségekkel a számlák kifizetésével, nagyobb valószínűséggel fordulnak elő, mint azok, akiknek gyakrabban kell azt mondaniuk, hogy az uniós tagság jó dolog (69% szemben a 41–49%-kal).

A nagyvárosokban élők nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy országuk uniós tagsága jó dolog (65% szemben a vidéki falvakban vagy kis- és középméretű városokban élők 58–60%-ával).

Az uniós tagság támogatása szorosan kapcsolódik az EU-ról alkotott képhez is: a pozitív képpel rendelkezők 91%-a kedvező véleményt képvisel az uniós tagságról, szemben a negatív képpel rendelkezők 16%-ával. Emellett azok a válaszadók, akik gyakran beszélnek az európai politikáról (67%, szemben azok 52%-ával, akik ezt soha nem teszik meg), és az uniós politikát követők (71%, szemben a nem követők 49%-ával) nagyobb valószínűséggel pozitívan vélekednek az uniós tagságról.

QA8 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet ad Önnek? (% – EU27)

Egy jó dolog	Egy rossz dolog	Sem jó, sem rossz dolog
EU-27	61	11	27
Nemi
Férfi	62	12	25
Nő	59	10	30
Kor
15–24	68	7	24
25–39	62	11	26
40–54	60	13	27
55+	58	11	30
Oktatás (End of)
–15	49	12	37
16–19	54	13	32
20+	72	8	20
Még tanulok	72	6	21
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	64	9	27
Vezetők	74	9	16
Egyéb fehér gallér	65	10	25
Kézimunkások	52	14	33
Ház személyek	48	15	35
Munkanélküli	53	12	34
Nyugdíjas	59	10	30
Diákok	72	6	21
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	41	18	40
Időről időre	49	16	34
Szinte soha/soha	69	8	23
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	60	11	28
Kis/közepes méretű város	58	12	29
Nagyváros	65	9	26
Beszélgetés európai politikai ügyekről
Gyakran	67	15	18
Alkalmanként	64	10	26
Soha	52	11	35
Kép az EU-ról
Pozitív	91	2	7
Semleges	45	8	46
Negatív	16	43	40
Kövesse az európai politikát
Kövesd	71	9	20
Nem követi	49	13	37

Fontos-e az EU-tagság?

Körülbelül kétharmaduk (67%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) fontosnak tartja országuk uniós tagságát. Tízből egy (-1 százalékpont) úgy véli, hogy nem fontos, hogy országa az EU tagállama legyen, míg 22%-uk (nincs változás) semleges véleményt alkot.

Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta változatlanok maradtak.

Nem tudom (1) Összesen „nem fontos” (1–4) 10 „Neutral” ÖSSZESEN (5–6.) 22 „Fontos” összesen (7–10) 67 QA9 Mennyire fontos Önnek, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama legyen? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1-es azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10-es pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”. (EU27) (%)

A többség úgy véli, hogy országuk uniós tagsága valamennyi tagállamban fontos: Írországban, Luxemburgban és Litvániában ez az arány 84%-tól Csehországban 49%-ig, Szlovákiában 50%-ig és Bulgáriában 52%-ig terjed.

Több mint egyötödük szerint az uniós tagság nem fontos három országban: Csehország (26%), Ausztria és Bulgária (mindkettő 21%).

A délkeleti országokban (Bulgária, Románia, Ciprus és Görögország) és egyes keleti országokban (például Csehországban és Szlovákiában) a válaszadók körében kevésbé elterjedt az a vélemény, hogy országuk az EU tagállama, mint más országokban.

Térkép Jelmagyarázat QA9 Mennyire fontos Önnek, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama legyen? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1-es azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10-es pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”. (% – összes „fontos” (7–10)) Az a vélemény, hogy országuk uniós tagsága fontos, hat tagállam válaszadói körében haladt előre 2022 októbere és novembere óta, különösen Észtországban (71%, + 9 százalékpont), Szlovéniában (63%, + 4 százalékpont) és Horvátországban (59%, + 4 százalékpont). Ezzel szemben ez az arány öt országban csökkent, különösen Máltán (74%, -8 százalékpont), Csehországban (49%, -7 százalékpont) és Luxemburgban (84%, -5 százalékpont). A válaszadók aránya 16 országban stabil vagy változatlan maradt.

2022. okt./november 2023. március Evolúció 2022. okt./november QA9 Mennyire fontos Önnek, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama legyen? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1-es azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10-es pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”. (% – összes „fontos” (7–10)) Az EU-val kapcsolatos attitűdökre vonatkozó egyéb mutatók eredményeivel összhangban az a nézet, hogy országuk uniós tagsága fontos, a legfiatalabb válaszadók, a magasabb iskolai végzettségűek és a jobb társadalmi-gazdasági helyzetben lévők körében szélesebb körben elterjedt.

Különösen a 15–24 évesek (70%) (az 55 évesek 65%-a) és a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidőben végzettek (76%, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabbak 55%-ával) nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy ez fontos. Ugyanez vonatkozik a vezetőkre (78%, szemben a lakók 53%-ával), valamint azokra, akik soha vagy ritkán nehezen tudják kifizetni számláikat (73%, szemben a gyakrabban nehézségekkel küzdők 51–57%-ával).

Azok az arányok, akik fontosnak tartják országuk uniós tagságát, szintén magasabbak a nagyvárosokban élők körében (71%, szemben a vidéki falvakban vagy kisebb városokban élők 65%-ával).

Azok, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról (92% szemben a negatív képpel rendelkezők 28%-ával), azok, akik gyakran beszélnek az európai politikai kérdésekről (76% szemben az 55%-kal, akik ezt soha nem teszik meg), és azok, akik követik az uniós politikát (76%, a nem követők 54%-a), nagyobb valószínűséggel tartják fontosnak országuk uniós tagságát.

QA9 Mennyire fontos Önnek, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama legyen? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1-es azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10-es pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”. (% – EU27)

Összesen „nem fontos” (1–4)	„Neutral” ÖSSZESEN (5–6.)	„Fontos” összesen (7–10)
EU-27	10	22	67
Nemi
Férfi	13	19	67
Nő	10	23	66
Kor
15–24	8	20	70
25–39	10	22	67
40–54	13	19	67
55+	11	23	65
Oktatás (End of)
–15	14	28	55
16–19	13	24	62
20+	9	15	76
Még tanulok	6	18	74
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	12	19	68
Vezetők	8	14	78
Egyéb fehér gallér	10	19	71
Kézimunkások	13	26	60
Ház személyek	18	27	53
Munkanélküli	15	26	57
Nyugdíjas	11	22	65
Diákok	6	18	74
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	19	28	51
Időről időre	14	28	57
Szinte soha/soha	9	17	73
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	12	22	65
Kis/közepes méretű város	12	22	65
Nagyváros	10	18	71
Beszélgetés európai politikai ügyekről
Gyakran	10	14	76
Alkalmanként	9	20	71
Soha	16	27	55
Kép az EU-ról
Pozitív	1	7	65
Semleges	9	35	54
Negatív	44	27	28
Kövesse az európai politikát
Kövesd	8	16	76
Nem követi	15	29	54

Optimizmus az EU jövőjével kapcsolatban

Növekszik az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus. Közel kétharmaduk (64%) szerint optimista az EU jövőjével kapcsolatban, 32%-uk pedig pesszimista.

Az optimisták aránya hét százalékponttal nőtt a jelenlegi felmérésben, ami több mint ellensúlyozta a 2022. április-május és október-november között megfigyelt öt százalékpontos csökkenést.

Nem tudom, 4 „Pezsgő” összesen 32 Összesen „optimista” 64 SD22 Azt mondaná, hogy Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjével kapcsolatban? (EU27) (%) 25 országban a többség optimista az EU jövőjével kapcsolatban. Tízből legalább nyolc optimista Írországban (87%), Dániában (81%) és Litvániában (80%), míg Franciaországban, Görögországban (mindkettő 45%) és Szlovákiában (53%) a legkevésbé optimista.

Görögország (53%) és Franciaország (50%) az egyetlen olyan ország, ahol a többség pesszimista az EU jövőjével kapcsolatban.

Összesen: „Optimista” „Pesszimista” összesen Nem tudom SD22 Azt mondaná, hogy Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjével kapcsolatban? (%)

Az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus szintje 2022 októbere és novembere óta 19 országban nőtt, három országban pedig több mint tíz százalékponttal: Portugália (71%, + 17 százalékpont), Lettország (75%, + 12 százalékpont) és Ciprus (55%, + 11 százalékpont). Az optimizmus szintje a fennmaradó nyolc országban stabil vagy változatlan maradt.

Az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus szintje a 15–24 évesek körében a legmagasabb (70%, szemben az 55 éves vagy annál idősebbek 59%-ával), valamint a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidős oktatást végzők körében (69%, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettek 52%-ával).

Az optimizmus a vezetők körében a legelterjedtebb (73%), mint a háziak és a munkanélküliek körében (mindkettő 55%), és magasabb azok körében, akik ritkán vagy soha nem küzdenek a számlák kifizetésével (68% szemben a legtöbb nehézségekkel küzdők 45%-ával).

A nagy városokban élő válaszadók a legnagyobb valószínűséggel optimisták az EU jövőjével kapcsolatban (68%, szemben a vidéki falvakban vagy kis- és közepes méretű városokban élők 61%-ával).

Az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus is szorosan kapcsolódik az EU-ról alkotott képhez: a pozitív képekkel rendelkezők 90%-a szerint optimista, szemben a negatív képpel rendelkezők 13%-ával. Végül azok, akik az EU politikáját követik, nagyobb valószínűséggel optimisták az EU jövőjével kapcsolatban (72%, szemben a nem követők 52%-ával).

SD22 Azt mondaná, hogy Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjével kapcsolatban? (% – EU27)

Összesen „optimista”	„Pesszimista” összesen
EU-27	64	32
Nemi
Férfi	63	34
Nő	63	32
Kor
15–24	70	26
25–39	65	32
40–54	64	33
55+	59	36
Oktatás (End of)
–15	52	41
16–19	59	37
20+	69	28
Még tanulok	73	23
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	65	32
Vezetők	73	26
Egyéb fehér gallér	69	29
Kézimunkások	57	39
Ház személyek	55	38
Munkanélküli	55	40
Nyugdíjas	59	36
Diákok	73	23
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	45	51
Időről időre	56	40
Szinte soha/soha	68	28
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	61	34
Kis/közepes méretű város	61	35
Nagyváros	68	29
Kép az EU-ról
Pozitív	90	9
Semleges	54	39
Negatív	13	85
Kövesse az európai politikát
Kövesd	72	26
Nem követi	52	41

4.2. Az Európai Parlament megítélése és szerepe

Ez a szakasz inkább az európaiak Európai Parlamenttel és annak szerepével kapcsolatos nézeteire és attitűdjeire összpontosít. Először meg fogja vizsgálni, hogy a polgárok milyen képet kapnak erről az uniós intézményről, és ezt követően véleményt nyilvánítanak azokról a témákról, amelyeket prioritásként kell kezelnie, valamint arról, hogy többé-kevésbé fontos szerepet kell-e játszania. Összefoglalva, az Európai Parlament semlegesnek tartja a pozitív véleményeket, és az európaiak úgy vélik, hogy szerepének fontosabbnak kell lennie. Emellett az emelkedő megélhetési költségek és a jövőbeli életszínvonalat övező bizonytalanságok közepette a legtöbb polgár a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet tekinti kiemelt kérdésnek.

Az Európai Parlament képe

A válaszadók sokkal valószínűbb, hogy pozitívak, mint az Európai Parlamentről alkotott negatív képük. Több mint egyharmaduk (37%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) pozitív képet mutat az Európai Parlamentről, míg kevesebb mint minden ötödik (19%, + 2 százalékpont) negatív képet mutat. A válaszadók többsége (43%, -2 százalékpont) semleges álláspontot képvisel erről az intézményről.

Ezek a számok 2022 októbere és novembere óta nagyjából stabilak maradtak. A hosszú trendet figyelembe véve az Európai Parlamentről pozitív képet mutató arány továbbra is viszonylag magas szinten van, és közel van a 2022. április-májusi rekordszinthez (39%).

„Pozitív” összesen Semleges „Negatív” összesen Nem tudom QA4 Általában van-e nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képe az Európai Parlamentről? (% – EU27)

Tíz országban többségben vannak azok a válaszadók, akiknek pozitív képük van az Európai Parlamentről, míg 23 országban a pozitív vélemények meghaladják a negatív véleményeket. Ez különösen igaz Írországra (64%), Portugáliára (58%) és Dániára (54%). Ezzel szemben Franciaország (22% „pozitív”, míg 30% „negatív”), Görögország (22% kontra 31%), Csehország (27% kontra 32%) és Szlovákia (28% kontra 32%) az egyetlen olyan ország, ahol a negatív vélemények elsőbbséget élveznek a pozitív nézetekkel szemben.

A többség 16 tagállamban semleges álláspontot képvisel az Európai Parlamentben, míg Olaszországban a vélemények megosztottak (41% „pozitív”, 41% pedig „semleges”).

„Pozitív” összesen Semleges „Negatív” összesen Nem tudom QA4 Általában van-e nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képe az Európai Parlamentről? (%)

Az Európai Parlament pozitív megítélése 2022 októbere és novembere óta 14 országban javult, különösen Finnországban (41%, + 10 százalékpont), Litvániában (39%, + 9 százalékpont) és Észtországban (35%, + 8 százalékpont). Azon válaszadók aránya, akik pozitívan vélekednek erről az intézményről, négy országban csökkent: Málta (48%, -14 százalékpont), Görögország (22%, -5 százalékpont), Csehország (27%, -3 százalékpont) és Ausztria (30%, -3 százalékpont). Ez az arány a fennmaradó kilenc országban stabil vagy változatlan maradt.

2022. okt./november 2023. március Evolúció 2022. okt./november QA4 Általában van-e nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képe az Európai Parlamentről? (% – összes „pozitív”) Az eredmények korcsoportonként következetesek, annak ellenére, hogy a 15–24 év közötti legfiatalabb válaszadók a legkevésbé valószínű, hogy negatív képet mutatnak az Európai Parlamentről (a 25 év felettiek 12%-a, szemben a 18–21%-kal).

A felsőfokú végzettséggel rendelkező és a magasabb társadalmi-gazdasági státuszú válaszadók nagyobb valószínűséggel kapnak pozitív képet az Európai Parlamentről. Azok, akik 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkeznek, nagyobb valószínűséggel pozitívak, mint azok, akik 15 éves vagy annál fiatalabbak voltak (43% szemben a 27%-kal). A vezetők (47%, szemben a munkanélküliek 26%-ával) a legvalószínűbbek, mint azok, akik ritkán vagy soha nem küzdenek a számlák kifizetésével (41%, szemben a gyakrabban nehézségekkel küzdők 23–30%-ával).

A nagyobb városokban élő válaszadóknak is nagyobb valószínűséggel van pozitív képük az Európai Parlamentről (a vidéki falvakban vagy kis- és közepes méretű városokban élők 41%-a, szemben a 34–36%-kal).

Végezetül az Európai Parlament pozitív véleménye sokkal szélesebb körben elterjedt azok körében, akik általában véve pozitív képet mutatnak az EU-ról (72% szemben a negatív képpel rendelkezők 3%-ával), azok körében, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről (50% vs 23% azok közül, akik ezt soha nem teszik meg), és az uniós politikát követik (50% kontra a nem követők 21%-a), valamint azok körében, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak (45% szemben a nem szavazók 24%-ával).

QA4 Általában van-e nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képe az Európai Parlamentről? (% – EU27)

„Pozitív” összesen	„Negatív” összesen
EU-27	37	19
Nemi
Férfi	38	22
Nő	35	17
Kor
15–24	37	12
25–39	37	18
40–54	37	21
55+	36	21
Oktatás (End of)
–15	27	22
16–19	34	22
20+	43	17
Még tanulok	39	11
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	42	20
Vezetők	47	17
Egyéb fehér gallér	42	17
Kézimunkások	30	21
Ház személyek	29	23
Munkanélküli	26	26
Nyugdíjas	36	21
Diákok	39	11
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	23	31
Időről időre	30	23
Szinte soha/soha	41	17
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	34	20
Kis/közepes méretű város	36	20
Nagyváros	41	17
Beszélgetés európai politikai ügyekről
Gyakran	50	18
Alkalmanként	42	17
Soha	23	23
Kép az EU-ról
Posztitív	72	3
Semleges	10	11
Negatív	3	79
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	45	17
Nem	24	24
Kövesse az európai politikát
Kövesd	50	16
Nem követi	21	23

Az Európai Parlament prioritásai

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem (38%, + 1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) élen jár azon témák rangsorában, amelyeket az Európai Parlament prioritásként szeretne kezelni a polgárok számára. Tízből körülbelül három ember szeretné, ha az Európai Parlament a közegészségüggyel (33%, -1 százalékpont), az éghajlatváltozás elleni fellépéssel, a gazdaság támogatásával és új munkahelyek teremtésével foglalkozna (mindkettő 31%, nincs változás). Legalább minden ötödik szerint prioritásként kell kezelni a demokráciát és a jogállamiságot (26%, -1 százalékpont), Európa jövőjét (25%, -2 százalékpont), az EU védelmét és biztonságát, beleértve az EU külső határainak védelmét (23%, -1 százalékpont), valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet (20%, nincs változás).

Ezekben az arányokban nem történt figyelemre méltó változás a kérdés legutóbbi, 2022. október-novemberi felvetése óta.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy Az éghajlatváltozás elleni fellépés A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése Demokrácia és jogállamiság Európa jövője Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem Fogyasztói jogok Humanitárius segítségnyújtás és fejlesztési támogatás Migráció és menekültügy Az EU autonómiája az ipar és az energia területén Nemek közötti egyenlőség, befogadás és sokszínűség Agrárpolitika Az európai gazdaság és társadalom digitalizációja Nem tudom 2023. március 2022. okt./november QA7ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (EU27) (%)

Hét országban a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem a legfontosabb (vagy közös) prioritást élvező válaszadók szerint az Európai Parlamentnek kell foglalkoznia, míg hat országban a leggyakoribb válasz a közegészségügy. Az éghajlatváltozás elleni fellépés hat országban a leggyakrabban (vagy leggyakrabban) említett prioritás, és további hat országban a gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése a legfontosabb (vagy közös) prioritás. Németországban és Finnországban a válaszadók leginkább a demokráciára és a jogállamiságra hivatkoznak, míg Csehországban Európa jövője a leggyakoribb válasz. Észtország az egyetlen olyan ország, ahol az EU védelme és biztonsága a leggyakrabban említett prioritás, amellyel az Európai Parlamentnek foglalkoznia kell.

A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy Az éghajlatváltozás elleni fellépés Európa jövője Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is Demokrácia és jogállamiság QA7ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (Max. 4 ÁSZF) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként) A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem az első három olyan téma közé tartozik, amelyet az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie 22 országban, amelyek aránya Görögországban (56%), Portugáliában (54%) és Litvániában (50%), a Cseh Köztársaságban (24%), Lengyelországban (27%) és Romániában (29%) tízből kevesebb mint háromig terjed.

A közegészségügy 16 országban a három leggyakrabban említett prioritás egyike. Ezt leginkább Cipruson (52%), Görögországban (50%) és Szlovéniában (48%) említik a legnagyobb valószínűséggel, míg Svédországban (16%), Csehországban (18%) és Németországban (19%) ez a legvalószínűbb.

Tíz országban az éghajlatváltozás elleni fellépés a három legfontosabb prioritás közé tartozik. Ez különösen igaz Svédországra (58%), Hollandiára (51%) és Dániára (48%). A prioritásként említett legalacsonyabb arány Bulgáriában (10%), Romániában (11%) és Észtországban (12%) figyelhető meg.

A gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése 17 országban a három legfontosabb prioritás közé tartozik. Ezt említve a legnagyobb arány Görögországban (59%), Cipruson és Portugáliában (mindkét esetben 49%) található. Ez az arány Hollandiában 12%, Dániában 16% és Svédországban 17%, amely szerint ez az Európai Parlament prioritása.

Finnországban, Svédországban (mindkettő 46%) és Németországban (40%) legalább négyen a demokráciát és a jogállamiságot tekintik prioritásnak az Európai Parlament számára, míg Litvániában 12%, Portugáliában 15% és Luxemburgban 16%.

Európa jövőjét leggyakrabban Csehországban (39%), Németországban és Luxemburgban (mindkettő 35%) említik. Ehhez képest kevesebb mint egyötöde említi ezt prioritásként Cipruson (12%), Görögországban (17%), Franciaországban és Portugáliában (18%).

Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is, olyan téma, amelyet az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie Észtországban, Litvániában (mindkét esetben 43%-ban) és Finnországban (40%), tízből legalább négytel. Spanyolországban (8%), Szlovéniában (12%) és Franciaországban (13%) a válaszadók a legkevésbé említik ezt a témát.

Az Európai Parlamentnek prioritásként kellene kezelnie a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet Svédországban (39%), majd Dániában és Hollandiában (mindkettő 28%). Ez a legkevésbé valószínű, hogy Litvániában (12%), Luxemburgban és Lengyelországban (14%) említik.

Ami a többi témát illeti, Bulgária és Málta 27%-a említi a fogyasztói jogokat, míg Csehországban (37%), Észtországban (28%) és Portugáliában (27%) pedig az EU ipari és energiaügyi autonómiáját az Európai Parlament prioritásának tekinti. A migrációt és a menekültügyet Cipruson (33%), Hollandiában (28%), Írországban (26%) és Ausztriában (25%), a nemek közötti egyenlőséget, a befogadást és a sokszínűséget pedig Svédországban (33%) legalább egynegyedük választotta ki. A viszonylag magas arány Szlovákiában (33%) és Lettországban (27%) az agrárpolitikát tekinti prioritásnak. Az összes többi témát az egyes országok válaszadóinak kevesebb mint egynegyede említi.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy Az éghajlatváltozás elleni fellépés A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése Demokrácia és jogállamiság Európa jövője Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem Fogyasztói jogok Humanitárius segítségnyújtás és fejlesztési támogatás Migráció és menekültügy Az EU autonómiája az ipar és az energia területén Nemek közötti egyenlőség, befogadás és sokszínűség Agrárpolitika Az európai gazdaság és társadalom digitalizációja Egyéb (SPONTANEOUS) Nem tudom Nincs (SPONTANEOUS) QA7ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (MAX. 4 VÁLASZ) (%)

11 országban a válaszadók a 2022. október-novemberinél nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem olyan téma, amelyet az Európai Parlament prioritásként szeretne kezelni. Ez különösen igaz Máltára (37%, + 12 százalékpont), Ciprusra (48%, + 7 százalékpont) és Szlovéniára (42%, + 7 százalékpont). Ez az arány csak három országban csökkent: Portugália (54%, -5 százalékpont), Csehország (24%, -4 százalékpont) és Szlovákia (36%, -3 százalékpont). Az adatok a fennmaradó 13 országban stabilak vagy változatlanok.

2022. október-novemberhez képest hét országban, nevezetesen Lettországban (43%, + 7 százalékpont) és Luxemburgban (32%, + 7 százalékpont) nagyobb valószínűséggel választják ki a népegészségügyet prioritásként kezelendő témaként. Ezzel szemben a válaszadók aránya öt országban csökkent, különösen Hollandiában (20%, -5 százalékpont) és Horvátországban (26%, -5 százalékpont).

A legfiatalabb válaszadók eredményeireösszpontosítva meg kell jegyezni, hogy az európai fiatalok által az Európai Parlament által megvitatni kívánt prioritások rangsora némileg eltér az általános népesség körében megfigyelttől. Bár a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem (40%, szemben az átlagos 38%-kal) továbbra is a csúcson áll, ehhez kapcsolódik az éghajlatváltozás elleni fellépés, amelyet a 15–24 évesek jóval nagyobb valószínűséggel említenek, mint az általános népesség (40% szemben a 31%-kal). A legfiatalabbak közül hárman említik a közegészségügyet (30%, szemben az átlag 33%-kal), prioritásként pedig a gazdaság támogatását és az új munkahelyek létrehozását (30% vs 31%), ezt követi Európa jövője (28% kontra 25%). A legfiatalabb válaszadók az átlagnál kisebb valószínűséggel említik a demokráciát és a jogállamiságot (22% szemben a 26%-kal), de sokkal valószínűbb, hogy a nemek közötti egyenlőséget, a befogadást és a sokszínűséget (22% szemben a 14%-kal) az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie.

EU-27 15–24 év A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy Az éghajlatváltozás elleni fellépés A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése Demokrácia és jogállamiság Európa jövője Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem Fogyasztói jogok Humanitárius segítségnyújtás és fejlesztési támogatás Migráció és menekültügy Az EU autonómiája az ipar és az energia területén Nemek közötti egyenlőség, befogadás és sokszínűség Agrárpolitika Az európai gazdaság és társadalom digitalizációja Nem tudom QA7ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (% – EU27)

A 15–24 évesek a lakosságnál is nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a humanitárius segítségnyújtás és a fejlesztési támogatás (20% kontra 16%), valamint az európai gazdaság és társadalom digitalizációja (12% vs 8%) az Európai Parlament prioritása. Ugyanakkor kevésbé hajlandók megemlíteni az EU védelmét és biztonságát, beleértve az EU külső határainak védelmét (18% vs 23%), a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet (16% vs 20%), a fogyasztói jogokat (13% kontra 16%), valamint az agrárpolitikát (8% kontra 13%).

A szociodemográfiai elemzés azokra a nyolc legfontosabb prioritásra összpontosít, amelyeket az Európai Parlament szeretne megvitatni. Ez azt mutatja, hogy a nők a férfiaknál nagyobb valószínűséggel veszik figyelembe a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet (40% szemben a 36%-kal), valamint a közegészségügyet (36%), míg Európa (a férfiak 27%-a, a nők 23%-a) és az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is (25% vs 21%) ez a helyzet áll fenn.

Az idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a közegészségügy (az 55 év felettiek 36%-a szemben a 15–39 évesek 30%-ával), a demokrácia és a jogállamiság (az 55 év felettiek 28%-a szemben a 15–24 évesek 22%-ával), az EU védelme és biztonsága (25% vs 18%), valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem (23% kontra 16%) prioritás, amelyet az Európai Parlamentnek kell kezelnie.

Különbségek figyelhetők meg az iskolázottsági szint tekintetében is. Azok a válaszadók, akik több időt töltöttek a nappali tagozatos oktatásban, nagyobb valószínűséggel említik az éghajlatváltozás elleni fellépést (a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 38%-a, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettek 22%-ával), a demokráciával és a jogállamisággal (30% kontra 23%), valamint Európa jövőjével (a 16 éves vagy annál idősebb tanulók 26%-a, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettek 19%-ával). Ezzel szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb teljes munkaidős oktatást elhagyó válaszadók hajlamosabbak arra, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet (42% a 20 éves vagy annál idősebb tanulók 35%-ával szemben), a közegészségügyet (44% vs. 30%), valamint a gazdaság támogatását és az új munkahelyek létrehozását (34% vs 28%) vegyék figyelembe olyan témákként, amelyekkel az Európai Parlamentnek prioritásként kellene foglalkoznia.

A munkanélküliek a legnagyobb valószínűséggel említik a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet (48%), valamint a közegészségügyet (39%). A vezetők a leginkább hajlamosak az éghajlatváltozás (41%), a demokrácia és a jogállamiság (32%), valamint az önfoglalkoztatókkal együtt az EU védelmi és biztonsági intézkedéseinek kiválasztására (mindkettő 26%), de a legkevésbé valószínű, hogy a gazdaság támogatását és az új munkahelyek létrehozását említik (27%).

Minél gyakrabban nehezen tudják kifizetni a számlákat, annál valószínűbb, hogy az Európai Parlamentnek foglalkoznia kellene a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel (a legtöbb problémával küzdők 46%-a, szemben a ritkán vagy soha nem küzdők 36%-ával), valamint a közegészséggel (40% kontra 31%). Ennek ellenkezője igaz az éghajlatváltozás elleni fellépésre (a ritkán vagy soha nem küzdők 34%-a, szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 21%-ával), valamint az EU védelme és biztonsága (25% vs 18%). Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, szintén a legvalószínűbben említik a demokráciát és a jogállamiságot (29% szemben a gyakrabban nehézségekkel küzdők 21–22%-ával) és Európa jövőjét (27% vs 22–20%), de a legkevésbé valószínű, hogy a gazdaság támogatását és az új munkahelyek létrehozását (29% kontra 34%) tekintik prioritásnak.

Azok a válaszadók, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak, nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy az éghajlatváltozás elleni fellépést (33% szemben a nem szavazók 27%-ával), a demokráciával és a jogállamisággal (30% vs 21%), Európa jövőjével (27% kontra 23%), valamint az EU védelmi és biztonsági kérdéseivel (25% vs 19%) kell az Európai Parlamentnek prioritásként kezelnie. Ezeket a témákat nagyobb valószínűséggel említik azok is, akik pozitív képpel rendelkeznek az Európai Parlamentről, szemben azokkal, akik negatív képpel rendelkeznek. Ezzel szemben azok, akik negatív képpel rendelkeznek, nagyobb valószínűséggel hivatkoznak a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre (40% a pozitív képpel rendelkezők 35%-ával szemben), a közegészségügyre (35%), valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre (23% szemben a 18%-kal).

QA7ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné kiemelten kezelni az Európai Parlament? Először is? És akkor? (MAXIMUM 4 VÁLASZ) (% – EU27)

Közegészségügy	Az éghajlatváltozás elleni fellépés	A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem	A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése	Európa jövője	A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem	Demokrácia és jogállamiság	Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is
EU-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Nemi
Férfi	30	30	36	32	27	20	28	25
Nő	36	31	40	29	23	21	25	21
Kor
15–24	30	40	40	30	28	16	22	18
25–39	30	32	36	32	25	18	25	20
40–54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Oktatás (End of)
–15	44	22	42	34	19	22	23	21
16–19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Még tanulok	28	43	39	28	27	15	24	15
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	28	30	33	32	30	18	28	26
Vezetők	27	41	33	27	28	17	32	26
Egyéb fehér gallér	31	33	36	34	25	20	28	23
Kézimunkások	36	26	40	32	25	22	24	21
Ház személyek	37	20	37	36	21	19	21	16
Munkanélküli	39	27	48	35	23	15	23	17
Nyugdíjas	37	28	39	28	24	25	28	26
Diákok	28	43	39	28	27	15	24	15
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	40	21	46	34	22	18	21	18
Időről időre	36	27	40	34	23	20	22	20
Szinte soha/soha	31	34	36	29	27	21	29	25
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	33	33	37	30	27	21	30	25
Nem	34	27	40	32	23	20	21	19
Az Európai Parlament képe
Pozitív	30	36	35	31	29	18	31	26
Semleges	35	30	40	31	25	22	24	21
Negatív	35	23	40	31	20	23	23	21

Fontosabb szerepet kellene-e játszania az Európai Parlamentnek?

Az abszolút többség (54%, -1 százalékpont 2022 októbere és novembere óta) személyesen szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb szerepet töltene be, míg tízből körülbelül három (29%, + 1 százalékpont) azt szeretné, ha ez az intézmény kevésbé fontos szerepet töltene be.

Ez a megállapítás egybevág az Eurobarométer standard eredményeivel, amelyekből kiderül, hogy az Európai Parlament 2006 óta következetesen az európaiak által legmegbízhatóbb intézmények listájának élén áll. Például a legutóbbi standard Eurobarométer felmérés azt mutatja, hogy az Európai Parlamentben a válaszadók közel fele (49%) bízik meg28 Európai Bizottság, 98. sz. standard Eurobarométer felmérés – 2022–2023. tél (EB 98.2), elérhető a következő internetcímen: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

A 2020. november-december és 2022. október-november közötti csökkenést követően a jelenlegi felmérésben stabilizálódott azon válaszadók aránya, akik azt szeretnék, hogy az Európai Parlament jelentősebb szerepet játsszon. Bár ez az arány messze van a 2020 végén elért csúcstól (63%), továbbra is olyan szinten van, amely még mindig magasabb, mint amit 2019 októbere előtt a legtöbb felmérésben tapasztaltak.

Fontosabb Kevésbé fontos Nincs változás/Ahogy most van (SPONTANEOUS) Nem tudom QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be? (% – EU27)

Az Európai Parlament jelentősebb szerepére irányuló igényt a válaszadók többsége osztja 21 országban, leginkább Cipruson (88%), Spanyolországban (70%) és Luxemburgban (69%). Öt országban a többség azt szeretné, ha az Európai Parlament kevésbé fontos szerepet töltene be: Csehország (55% „kevésbé fontos”, 31% „fontosabb”), Szlovákia (54% vs 28%), Ausztria (43% kontra 34%) és Észtország (42% kontra 34%). A véleményeket Bulgáriában osztják meg (39%, illetve 39%).

Fontosabb Kevésbé fontos Nincs változás/Ahogy most van (SPONTANEOUS) Nem tudom QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be? (%)

2022. október-novemberhez képest kilenc országban csökkent azoknak a válaszadóknak az aránya, akik szeretnék, hogy az Európai Parlament jelentősebb szerepet játsszon. Görögország (66%, -9 százalékpont) viszonylag nagy csökkenést mutat, ezt követi Ausztria, Észtország (mindkettő 34%, -5 százalékpont) és Spanyolország (70%, -5 százalékpont). Svédország (43%, + 4 százalékpont) az egyetlen olyan ország, ahol ez az arány nőtt, míg a fennmaradó 17 országban stabil vagy változatlan maradt.

2022. okt./november 2023. március Evolúció 2022. okt./november QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be? (% – fontosabb)

Amint azt a jelentésben korábban megjegyeztük, a 15–24 évesek a legkevésbé valószínű, hogy negatív képet mutatnak az Európai Parlamentről. Ezért nem meglepő, hogy a legfiatalabb európaiak az átlagnál nagyobb valószínűséggel akarják, hogy az Európai Parlament fontosabb szerepet játsszon (58% vs 54%), és ezért kevésbé valószínű, hogy kisebb szerepet kellene játszania (22% kontra 29%).

Fontosabb Kevésbé fontos Nincs változás/Ahogy most van (SPONTANEOUS) Nem tudom EU-27 15–24 év QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be? (% – EU27) Az eredményeknek a válaszadók szociodemográfiai jellemzői alapján történőalapos vizsgálata azt mutatja, hogy a legidősebb válaszadók a legkevésbé szeretnék, hogy az Európai Parlament fontosabb szerepet játsszon (az 55 évesek vagy annál idősebbek 50%-a, szemben a fiatalabb válaszadók 54–58%-ával). Különbségek figyelhetők meg a válaszadók képzettségi szintje tekintetében is, mivel a 20 éves vagy annál idősebb teljes munkaidőben végzettek nagyobb valószínűséggel szeretnék az Európai Parlament nagyobb szerepet játszani, mint azok, akik 15 éves vagy annál fiatalabbak maradtak (59% szemben a 46%-kal).

A vezetők (62%) szerint a legvalószínűbb, hogy az Európai Parlamentnek fontosabb szerepet kellene játszania, különösen a háztartási alkalmazottakhoz (48%) vagy a fizikai dolgozókhoz (49%) képest. Azok a válaszadók, akik a legtöbb esetben nehezen tudják kifizetni a számláikat, a legkevésbé valószínű, hogy az Európai Parlament számára fontosabb szerepre vágynak (47%, szemben a kevésbé nehézségekkel küzdők 53–55%-ával).

A nagyobb városokban élő válaszadók hajlamosabbak, mint a vidéki falvakban élők, hogy az Európai Parlament nagyobb szerepet kapjanak (57% szemben az 50%-kal).

Kapcsolat van az Európai Parlament szerepének fontosabb szerepére irányuló vágy és a válaszadók Európai Parlamentről alkotott képe között is, mivel azok, akiknek pozitív képük van, sokkal nagyobb valószínűséggel szeretnék az Európai Parlamentet kiemelkedőbb szerephez juttatni (77% szemben a negatív képpel rendelkezők 27%-ával).

Végül azok, akik a legutóbbi európai választásokon szavaztak, nagyobb valószínűséggel akarják, hogy az Európai Parlament fontosabb szerepet játsszon (60% szemben a nem szavazó 43%-kal), csakúgy, mint azok, akik az EU politikáját követik (64% szemben a nem követők 40%-ával).

QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be?

Fontosabb	Kevésbé fontos	Nem tudom
EU-27	54	29	7
Nemi
Férfi	54	31	6
Nő	53	27	9
Kor
15–24	58	22	10
25–39	57	27	6
40–54	54	31	6
55+	50	31	8
Oktatás (End of)
–15	46	29	14
16–19	50	33	7
20+	59	27	4
Még tanulok	62	18	11
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	55	30	5
Vezetők	62	26	3
Egyéb fehér gallér	57	30	4
Kézimunkások	49	33	8
Ház személyek	48	30	10
Munkanélküli	52	30	10
Nyugdíjas	49	30	9
Diákok	62	18	11
A számlák kifizetésének nehézségei
Az idő nagy részében	47	33	11
Időről időre	53	33	6
Szinte soha/soha	55	27	7
Szubjektív urbanizáció
Vidéki falu	77	10	3
Kis/közepes méretű város	46	30	11
Nagyváros	27	65	5
Szavaztak a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen	60	25	5
Nem	43	37	11
Az Európai Parlament képe
Pozitív	77	10	3
Semleges	46	30	11
Negatív	27	65	5

KÖVETKEZTETÉS

Egy évvel az Ukrajna elleni orosz invázió után és a növekvő infláció és megélhetési költségek által érintett, a világjárvány utáni gazdasági fellendülés közepette a jelenlegi 2023. tavaszi Eurobarométer felmérés kiemeli, hogy az európaiak a következő évben már tapasztalták vagy előre láthatóvá tették életszínvonaluk romlását. Talán részben ennek következtében nem elégedettek a nemzeti és európai szinten az életköltség-válság kezelése érdekében hozott intézkedésekkel, és általában úgy vélik, hogy a dolgok rossz irányba haladnak mind az országukban, mind az EU-ban. Ezért nem meglepő, hogy az Európai Parlamentnek kiemelt prioritásként kell kezelnie a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet.

Ennek ellenére a felmérés eredményei egyáltalán nem negatív képet festenek. A nehézségek ellenére az európaiak továbbra is nagy mozgástérrel hagyják jóvá az EU Ukrajnának nyújtott támogatását. Úgy érzik, hogy a dolgok személyes életükben a helyes irányba haladnak, és most kevésbé pesszimisták, mint 2022 őszén a nemzetgazdaság helyzetével kapcsolatban.

A polgárok továbbra is ragaszkodnak a demokratikus értékekhez, általában elégedettek az EU-ban és országukban a demokrácia működésével, és elégedettek az uniós demokrácia konkrétabb aspektusaival, például a szabad és tisztességes választásokkal és a szólásszabadsággal. E megállapításokkal összhangban az EU (és különösen az Európai Parlament) elmúlt évekbeli fellépésének vizsgálatakor az elégedettség szintje általában magas, különösen ami Ukrajna, a demokratikus jogok és a jogállamiság tiszteletben tartását illeti.

Az európaiak demokratikus értékek iránti elkötelezettségét leginkább az általános választásokhoz és különösen az európai választásokhoz való hozzáállásuk tükrözi. A többség nagy személyes jelentőséget tulajdonít a nemzeti választásokon és – bár kisebb mértékben – az európai választásokon való szavazásnak. Ezenkívül a polgárok általában érdeklődnek a következő európai választások iránt, és azt mondják, hogy valószínűleg részt vennének, ha jövő héten megtartanák őket. Ezen túlmenően, amikor felkérik, hogy tüntesse fel a választások időpontját, tízből közel három helyes választ ad 2024 májusára vagy júniusára. Érdemes megjegyezni, hogy mind az érdeklődés szintje, mind a választások időpontjával kapcsolatos tudatosság szintje magasabb, mint a 2019. évi európai választások előtti hasonló időpontban.

Az EU és az Európai Parlament véleménye továbbra is általánosságban pozitív, és úgy tűnik, hogy a hozzáállás 2022 tavasza és ősze között tapasztalt romlása megállt. Az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus szintje növekszik, és a többség pozitív képet kap az EU-ról. Hasonlóképpen, az európaiak továbbra is úgy vélik, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, és hogy ez fontos. Ezen túlmenően, bár a vélemények megoszlanak arról, hogy a hangjuk számít-e az EU-ban, a legtöbben barátokkal vagy rokonokkal vitatják meg az európai politikai kérdéseket, és követik, hogy mi történik az európai politikában.

E megállapításokkal összhangban a többség a közelmúltban olvasott, látott vagy hallott valamit az Európai Parlamentről, és az a benyomás, amit ez az információ hagyott nekik, általában pozitív. Ennek következtében az Európai Parlament továbbra is pozitív képet mutat, és a legtöbb európai egyetért azzal, hogy ez az intézmény nagyobb szerepet játsszon.

MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

2023. március 2. és 26. között a Kantar Public a Kantar Belgium nevében elvégezte az Eurobarométer felmérés 99.1 hullámát az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatóságának Közvélemény-figyelő Osztálya kérésére.

A 99.1 hullám az Európai Unió tagállamainak, a 27 tagállam mindegyikében lakóhellyel rendelkező és 15 éves vagy annál idősebb nemzetiségű lakosságát fedi le.

Az összes országban alkalmazott alapvető mintaterv egy rétegzett többlépcsős, véletlenszerű (valószínűségű) modell. Az egyes országokban a mintakeretet először NUTS-régiók szerint, az egyes régiókon belül pedig a városiasodás mértékével (DEGURBA) kell rétegezni. Az egyes rétegekben kiválasztott mintapontok száma a 15+ rétegpopulációt tükrözi. A második szakaszban a mintavételi pontokat az egyes rétegeken belüli 0+ sokasággal arányos valószínűséggel vették fel.

A minták így az EUROSTAT NUTS II (vagy azzal egyenértékű) szerint és az adott nemzetiség rezidens népességének nagyvárosi, városi és vidéki területek szerinti megoszlása szerint vizsgált országok teljes területét képviselik.29 Városi vidéki osztályozás a DEGURBA alapján (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

A kiválasztott mintavételi pontok mindegyikében véletlenszerűen egy kezdőkoordinátát és egy fordított geokódoló eszközt használtak a koordinátához legközelebbi cím azonosítására. Ez a cím volt a kezdőcíme a véletlenszerű sétának. A további címeket (valamennyi N-edik címet) szabványos „véletlenszerű útvonal” eljárással, az eredeti címből választották ki. Minden háztartásban véletlenszerűen kiválasztották a válaszadót. A véletlenszerű kiválasztás megközelítése a háztartás méretétől függött. Például a két 15 fős háztartások esetében a szkriptet használták az informátor (a szűrési kérdőívre válaszoló személy) vagy a háztartás másik jogosult tagjának kiválasztására. A három 15 fős háztartások esetében a forgatókönyvet az informátor (az idő 1/3-a) vagy a háztartás két másik jogosult tagjának (az idő 2/3-a) kiválasztására használták. Ahol a másik két tagot választották ki, az interjúztatónak azt mondták, hogy kérje a legfiatalabbat vagy a legidősebbet. A szkript véletlenszerűen hozzárendeli a kiválasztást a legfiatalabbhoz vagy a legidősebbhez egyenlő valószínűséggel. Ez a folyamat négy 15+ háztartásbeli tag esetében folytatódik – véletlenszerűen kérve a legfiatalabbat, a második legfiatalabbat és a legidősebbeket. Az ötnél több taggal rendelkező háztartások esetében visszatérünk az utolsó születésnapi szabályhoz.

Ha a háztartásban nem került sor kapcsolatfelvételre, vagy ha a kiválasztott válaszadó nem volt elérhető (elfoglalt), az interjúztató legfeljebb három alkalommal ismét felkereste ugyanazt a háztartást (összesen négy kapcsolatfelvételi kísérlet). A megkérdezők soha nem jelezték, hogy a felmérést előzetesen az Európai Bizottság nevében végezték; ezt az információt a felmérés befejezése után, kérésre megadhatják.

A felvételi szakasz Hollandiában, Finnországban és Svédországban némileg eltérő volt. A két utóbbi országban az egyes mintavételi pontokon belül egy-egy címmintát választottak ki a cím- vagy népességnyilvántartásból (Finnországban a kiválasztás nem minden mintavételi ponton történik, hanem néhány olyan helyen, ahol várhatóan javulni fog a válaszadási arány). A címek kiválasztása véletlenszerűen történt. Ezt követően telefonon megkeresték a háztartásokat, és a felmérésben való részvétel céljából toborozták őket. Hollandiában kettős keretű RDD-mintát (mobil- és vezetékes számokat) használnak, mivel nincs átfogó népességnyilvántartás a telefonszámokkal. A számok kiválasztása mindkét képkockán véletlenszerűen történik, minden szám egyenlő szelekciós valószínűséget kap. Svédországtól és Finnországtól eltérően a minta nem klaszterezett.

Belgium Bulgária Csehország Dánia Németország Észtország Írország Görögország Spanyolország Franciaország Horvátország Olaszország Ciprus Rep. Lettország Litvánia Luxemburg Magyarország Málta Hollandia Ausztria Lengyelország Portugália Románia Szlovénia Slovaka Finnország Svédország EU-27 ÖSSZESEN ORSZÁGOK INTÉZETEK SZÁM Interjúk TEREPMUNKA IDŐPONTJAI 15+ sokaság Arány EU-27 * Meg kell jegyezni, hogy az ebben a táblázatban feltüntetett teljes százalékos arány a kerekítés miatt meghaladhatja a 100%-ot.

Belgium Bulgária Csehország Dánia Németország Észtország Írország Görögország Spanyolország Franciaország Horvátország Olaszország Ciprus Rep. Lettország Litvánia Luxemburg Magyarország Málta Hollandia Ausztria Lengyelország Portugália Románia Szlovénia Szlovákia Finnország Svédország ORSZÁGOK A CAPI-interjúk száma A CAVI-interjúk száma Interjúk összesen EU-27 összesen CAPI: Számítógéppel támogatott személyes interjú CAVI: Számítógéppel támogatott videóinterjú

Interjúkészítési mód országonként

Az interjúkat személyes interjúk útján végezték, akár fizikailag az emberek otthonában, akár a megfelelő nemzeti nyelven készült távoli videointerjún keresztül. Csak Csehországban, Dániában, Máltán és Finnországban végeztek távoli videointerjút („online face-to-face” vagy CAVI, Computer Assisted Video Interviewing).

Belgium Bulgária Csehország Dánia Németország Észtország Írország Görögország Spanyolország Franciaország Horvátország Olaszország Ciprus Rep. Lettország Litvánia Luxemburg Magyarország Málta Hollandia Ausztria Lengyelország Portugália Románia Szlovénia Szlovákia Finnország Svédország ORSZÁGOK Válaszadási arányok

Válaszadási arányok

Minden ország esetében összehasonlítást végeznek a válaszoló minta és az univerzum (azaz az ország teljes népessége) között. A súlyokat arra használják, hogy a válaszoló mintát a nem, a régió és az urbanizáció foka szerint határozzák meg. Az európai becslések (azaz az uniós átlag) esetében kiigazítják az egyes országok súlyát, és súlyozzák őket felfelé vagy lefelé, hogy tükrözzék 15+ népességüket az EU 15+ népességének arányában.

A válaszadási arányokat úgy számítják ki, hogy a teljes interjúk teljes számát elosztják az összes felkeresett cím számával, kivéve azokat, amelyek nem támogathatók, beleértve azokat is, ahol a jogosultság ismeretlen. Az EUROBAROMETER felmérés 99.1. hulláma esetében a válaszadási arányok a Kantar Public által az EU-27 országaira vonatkozóan a következők:

Hibahatárok

Az olvasókat emlékeztetjük arra, hogy a felmérés eredményei olyan becslések, amelyek pontossága – mivel minden egyenlő – a minta méretén és a megfigyelt százalékon alapul. A körülbelül 1000 interjúból álló minták esetében a valós százalékok a következő konfidenciahatárokon belül változnak:

Statisztikai tartalékok a mintavételi folyamat miatt
(a bizalom 95%-os szintjén)
különböző mintaméretek vannak sorokban	különböző megfigyelt eredmények vannak oszlopokban
5,00%	10,00%	15,00%	20,00%	25,00%	30,00%	35,00%	40,00%	45,00%	50,00%
95,00%	90,00%	85,00%	80,00%	75,00%	70,00%	65,00%	60,00%	55,00%	50,00%
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00%	10,00%	15,00%	20,00%	25,00%	30,00%	35,00%	40,00%	45,00%	50,00%
95,00%	90,00%	85,00%	80,00%	75,00%	70,00%	65,00%	60,00%	55,00%	50,00%

Az Európai Parlament 2023. tavaszi Eurobarométer felmérése azt mutatja, hogy a polgárok továbbra is ragaszkodnak a demokratikus értékekhez és a folyamatos személyes és gazdasági nehézségek közepette az uniós demokráciával való általános elégedettségükhöz. Emellett az európai polgároknak az Európai Unió és az Európai Parlament intézkedéseivel kapcsolatos tudatosságára és hozzáállására összpontosít, és felméri, hogy az európaiak milyen fontosságot tulajdonítanak az európaiak európai és nemzeti választásokon való szavazásának.

Ezt a felmérést a KANTAR PUBLIC végezte 2023. március 2. és 26. között mind a 27 uniós tagállamban. Ezt szemtől-szembe végezték, a Cseh Köztársaságban, Dániában, Finnországban és Máltán is használt videointerjúk (CAVI) segítségével. Összesen 26.376 interjúra került sor. Az uniós eredményeket az egyes országok népességének nagysága alapján súlyozták.

A teljes felméréssel kapcsolatos további információkért olvassa be a QR-kódot:

A KÖZVÉLEMÉNY-MEGFIGYELÉSI EGYSÉG KÖZZÉTÉTELE

KOMMUNIKÁCIÓS FŐIGAZGATÓSÁG

EURÓPAI PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

KATALÓGUSSZÁM: QA-CE-23–001-EN-N

ISBN: 978–92–848–0498–6

DOI: 10.2861/93879

© Európai Unió, 2023

Megjegyzések a szabadsághoz

(Pierre Dieumegard)

Az eredeti Eurobarométer dokumentum csak angolul volt elérhető, kivéve az Európai Parlament sajtóközleményét, amely elérhető volt a különböző hivatalos nyelveken.

A sajtóközleményben szereplő ön gratulációs nyilatkozatok nem helyettesítik a pontos információkat

Ezt a sajtóközleményt, amely főként az önelégültségre vonatkozó állításokat tartalmazza,széles körben terjesztették. Egy héttel a jelentés közzététele után egy Google-keresés a témábankörülbelül tíz cikket hozott fel a francia nyelvű sajtóban. Ezek a cikkek reprodukálták a közlemény mondatait, egyesek szöveges információkat tartalmaztak a jelentésből, de egyik sem tartalmazta a nemzeti nézetek sokféleségét mutató grafikonokat. Ez várható, mivel az angol gráfokat nehéz volt lefordítani más nyelvekre.

Ennek eredményeként a nagyobb európai újságok és weboldalak olvasói nem tudták elolvasni az Eurobarométer felmérés eredményeit.

Jó ötlet lenne, ha nem csak a pozitív eredményeket idéznénk

A nyilatkozat különböző állításokkal kezdődik, amelyek nem hamisak, de a vizsgálat eredményének csak egy részét képezik.

„A fiatalok nagy valószínűséggel támogatják az Európai Parlament fontosabb szerepét”; ez igaz (QA5), de jó lenne hozzátenni, hogy a fiatalokat az átlagosnál kevésbé érdeklik az európai választások (QA15), és hogy az átlagnál kisebb valószínűséggel szavaznak a következő választásokon (QA22).

Az angol nyelvű szöveg gyakran nem világos, és a közzététel előtt nem volt megfelelően leolvasva.

Az elején egy dupla oldal mutatja be a felmérés 10 kulcsfontosságú pontját. Az általános cím „10 KEY TAKE AWAYS”, ami nem túl könnyű megérteni és lefordítani. Minden pontnak van egy címe, ami nem mindig egyszerű.

A vezetői összefoglaló kezdete a japán tavaszi és cseresznyevirágokra, valamint a Collins English szótár legújabb kiadásából származó „permacrise” szóra utal: kevés köze van a fő témához.

Különböző hibák vannak részletesen:

– duplikáltd bekezdés: utolsó bekezdés az eredeti 98. oldalon (QA2 kérdés), és az utolsó bekezdés az eredeti 108. oldalán (QA13 kérdés)

– hibák a grafikus feliratban: az eredeti 25. oldalon („% – Egyenlőség a nők és férfiak között”) túl sok van a második grafikon címében.

– 124. oldal ( „3. kvintilis”).

– a 28. oldalon a megkérdezettek érzelmi állapotáról szóló grafikon (QA10ab) címe: „Mely témákat szeretné az Európai Parlament prioritásként kezelni? Először is? És akkor? (EU27) (%)”, miközben azt kellett volna mondania, hogy „Amikor az életedre gondolsz, hogyan jellemeznéd legjobban a jelenlegi érzelmi állapotodat?”. A szóban forgó cím a QA7ab kérdés.

Hasonlóképpen, az eredeti 145. oldalán a szavazási időpontok ismeretéről szóló grafikon (QA14) címe „QA15” „A következő európai választásokra 2024 májusában vagy júniusában kerül sor. Ön szerint mennyire érdekli vagy sem ezeket a választásokat? (% – EU27)", „Az Ön véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai választásokra itt (a mi ORSZÁGunkon)?”.

– hibás oldalhivatkozás, az eredeti 19. oldala: „További információkért kérjük, olvassa el a XX. oldalon található táblázatot az interjúk számától függően a hibahatárra vonatkozóan.” Az XX szimbólumot a „218” jelzéssel kellett volna helyettesíteni, a statisztikai megbízhatósági különbözet táblázatával együtt.

Ez nem túl komoly, de azt mutatja, hogy ezt a jelentést a közzététel előtt nem megfelelően lektorálták.

Az országok közötti véleménykülönbségek sokkal nagyobbak, mint a társadalmi csoportok között

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 EU-27 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE EU-27 Férfi Nő 15–24 25–39 40–54 55+ –15 16–19 20+ Még tanulok Önfoglalkoztató Vezetők Egyéb fehér gallér Kézimunkások Ház személyek Munkanélküli Nyugdíjas Diákok QA5 Szeretné-e személyesen látni, hogy az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet tölt be? (Összesen fontosabb) QA11.1 Mennyire elégedett vagy nem elégedett az Európai Unióban a demokrácia csökkenő aspektusaival? Szabad és tisztességes választások (teljesen elégedett) –

A társadalmi csoportok (életkor, nem, végzettség, foglalkozások) pirosak, az országok kékek. Láthatjuk, hogy a ciprusiak háromszor annyian (90%), mint a szlovákok (30%), akik azt akarják, hogy az Európai Parlament nagyobb szerepet játsszon. A társadalmi csoportok esetében a menedzserekés a diákok csak 30%-kal valószínűbbek, mint azok, akik 15 éves koruk előtt elhagyták az iskolát, hogy ugyanazt a vágyat érezzék.

Ez csak egy példa, amely számos kérdésre megtalálható ebben az Eurobarométer felmérésben vagy egy másikban.

Következtetés; a szokásos nemzeti szakpolitikai kategóriák uniós szinten nem relevánsak.

A nők és a férfiak azonos véleményen vannak, a gazdagok és a szegények kevéssé különböznek egymástól, és kevés különbség van a fiatalok és az idősek között. Európai szinten a nemzet számít: A pólusok határozottan eltérnek a portugáloktól és a dánoktól.

E véleménykülönbségek egyik fő oka, bár nem az egyetlen, a nyelvi különbség. Egy országon belül az emberek beszélnek szomszédjaikkal és rokonaikkal, ugyanazt a televíziót nézik, és ugyanazokat az újságokat olvassák, függetlenül attól, hogy gazdagok vagy szegények, fiatalok vagy idősek. Konszenzus alakulhat ki, amely eltér a szomszédos országétól.

Ennek az Eurobarométer-jelentésnek a címe: „Cselekvő demokrácia”. Ez egy ambiciózus cím: ahhoz, hogy a demokrácia lehetséges legyen Európában, lehetővé kell tenni a demokratikus vitát. Az európaiaknak képesnek kell lenniük arra, hogy ugyanazokat az információkat osszák meg, kommentálják, bírálják, terjesszék, együtt értelmezzék őket.

Ahhoz, hogy Európában lehetséges legyen az igazi demokrácia, közös nyelvre van szükségünk. A legjobb közös nyelv, a legegyszerűbb megtanulni, a legpontosabb, a legszebb, a nemzetközi eszperantó.