FORÅRET 2023 | EB 99.1

GD COMM | PUBLIK UDTALELSE MONITORING UNIT

EUROPA-PARLAMENTET

EUROBAROMETER

DEMOKRATI I AKTION

ET ÅR FØR VALGET TIL EUROPA-PARLAMENTET

Europa-Parlamentet

Dokument udarbejdet af Pierre Dieumegard for Europe-Democracy-Esperanto Formålet med dette "foreløbige" dokument er at give flere borgere i Den Europæiske Union mulighed for at få kendskab til dokumenter, der er udarbejdet af Den Europæiske Union (og finansieret af deres skatter). Udenoversættelser er folk udelukket fra debatten. Dette dokument "Eurobarometer" var kun på engelsk i en pdf-fil. Fra denne oprindelige fil lavede vi en odt-fil, udarbejdet af Libre Office-software, til maskinoversættelse til andre sprog. Resultaterne foreligger nupå alle officielle sprog. Det er ønskeligt, at EU's administration overtager oversættelsen af vigtige dokumenter. "Vigtige dokumenter" er ikke kun love og bestemmelser, men også de vigtige oplysninger, der er nødvendige for at træffe informerede beslutninger i fællesskab. For at drøfte vores fælles fremtid sammen og muliggøre pålidelige oversættelser ville det internationale sprog esperanto være meget nyttigt på grund af dets enkelhed, regelmæssighed og nøjagtighed. Kontakt os: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

IMPRESSUM

Rapporten er udarbejdet for Europa-Parlamentet af Kantar Public.

ANSVARLIG

Philipp SCHULMEISTER, kontorchef

BIDRAGENDE FORFATTERE

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, projektleder

Monika ALPOEGGER

I nærheden af Yasser EL KOURA

Antoine MOUNIER

OLAF ZÜHLKE

PRODUKTION

Katarzyna Oniszk

GRAFISK DESIGN

Ana-Maria ZAMBORI

Manuskript afsluttet i maj 2023

Bruxelles, © Den Europæiske Union, 2023

OM UDGIVEREN

Dette dokument blev offentliggjort af Enheden for Overvågning af Offentlige Udtalelser i Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Kommunikation (GD COMM).

For at kontakte enheden for overvågning af den offentlige mening bedes du skrive til: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

SPROGUDGAVE

Originaleksemplar: EN

ANSVARSFRASKRIVELSE

Dette dokument er udarbejdet for og primært rettet til Europa-Parlamentets medlemmer og personale til at bistå dem i deres parlamentariske arbejde. Dokumentets indhold påhviler alene ophavsmanden/forfatterne, og enhver mening, der kommer til udtryk heri, bør ikke anses for at repræsentere Parlamentets officielle holdning.

INDHOLDSFORTEGNELSE

10 NØGLE TAKE-AWAY	5

RESUMÉ	7

KONTEKST	11

METODIK	16

1. LIVET I EU: DEMOKRATI OG LEVESTANDARD	17

1.1. Den russiske aggression mod Ukraine	39

1.2. Inflation og stigende leveomkostninger	43

1.3. Borgernes liv i en tid med mange kriser	48

1.4. Demokratiets tilstand i EU	73

2. EN GENNEMGANG AF EUROPA-PARLAMENTETS VALGPERIODE: FIRE ÅR I	96

3. ET ÅR FØR VALGET TIL EUROPA-PARLAMENTET 2024: BORGERE FORAN STEMMESEDLEN	125

3.1. Valg til Europa-Parlamentet	125

3.2. Fokus på ungdommen	155

3.3. Stemmeadfærd	160

4. BORGERNES OPFATTELSE AF EU OG EUROPA-PARLAMENTET	178

4.1. Opfattelse af EU	178

4.2. Opfattelse af Europa-Parlamentet og dets rolle	211

KONKLUSION	225

TEKNISKE SPECIFIKATIONER	226

Kommentarer i frihed	232

10 NØGLE TAKE-AWAY

ET SKRIDT VIDERE FRA "PERMAKRISEN"

Efter flere års permakrise i EU kan borgernes forværrede opfattelse af deres personlige økonomiske udsigter og forventninger til deres fremtidige levevilkår være ved at ophøre. Et flertal af respondenterne (52 %) forventer stadig, at deres lands økonomiske situation forværres i løbet af det næste år, men denne andel er faldet med otte procentpoint i løbet af de seneste seks måneder.

2 HÅB, FAKTISK

Håb er den følelse, som EU-borgerne oftest nævner (37 %), der kommer i first, eller fællesfirst, i otte EU-medlemsstater. Usikkerheden på grund af igangværende kriser ligger imidlertid på andenpladsen på 34 % og er også øverst på listen i otte EU-medlemsstater.

3 LEVEOMKOSTNINGER ER STADIG HØJE

Krisens omkostninger ligger stadig meget i tankerne hos mange europæere. 65 % er ikke tilfredse med de foranstaltninger, som deres nationale regering har truffet, 57 % er utilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet.

4 FREMTIDEN SKINNER LYSERE(ER)

Ikke desto mindre er et flertal i 25 EU-medlemsstater optimistiske med hensyn til EU's fremtid. Optimismen er steget med syv procentpoint siden efteråret 2022 og ligger nu samlet set på 64 % på EU-plan.

5 VI #STANDWITHUKRAINE

Mere end et år efter Ruslands krig mod Ukraine støtter borgerne i hele EU fortsat EU's støtte til sidstnævnte: 76 % godkender disse foranstaltninger, hvilket er en stigning på to procentpoint siden efteråret 2022. Desuden er støtten til Ukraine den vigtigste EU -indsats, som borgerne husker: 74 % har hørt om det, 36 procentpoint mere end den næstmest fremkaldte EU-indsats.

6 DEMOKRATI I AKTION: EU LEVERER

71 % af europæerne vil sige, at EU's indsats har indflydelse på deres dagligdag. De EU-foranstaltninger, som borgerne er mest tilfredse med, er støtte til Ukraine (69 %), demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (64 %) samt udenrigspolitik (54 %).

7 SAGENS KERNE

Demokrati er den centrale værdi, som borgerne ønsker, at Europa-Parlamentet forsvarer. Med 37 % nævner dette samlet set er det også den største værdi i 14 EU-medlemsstater. Flertallet af borgerne er også tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i Den Europæiske Union (54 %).

8 DEMOKRATI ER DET, DER GØR OS

Et absolut flertal af EU-borgerne er også tilfredse med syv ud af ti forskellige aspekter af demokrati. Frie og retfærdige valg (70 %), ytringsfrihed (70 %) og respekt for grundlæggende rettigheder (66 %) er de aspekter, der skaber størst tilfredshed.

9 DET ER EN DATO (OG FLERE BORGERE KENDER DET ALLEREDE)

Bevidstheden om, at valget til Europa-Parlamentet vil finde sted i 2024, stiger betydeligt til 45 % af borgerne — ni procentpoint højere end for seks måneder siden og betydeligt højere end på et tilsvarende tidspunkt før det sidste valg til Europa-Parlamentet i 2019, hvor kendskabet til datoen var på 32 %.

10 2024 VALG TIL EUROPA-PARLAMENTET: KOMMER OP

Interessen for det næste valg til Europa-Parlamentet er 56 % blandt borgerne, hvilket er seks procentpoint højere end et år før det seneste valg til Europa-Parlamentet. Hvad er mere: to tredjedele af borgerne (67 %) siger, at de sandsynligvis vil stemme, når 58 % sagde det i 2018.

RESUMÉ

Foråret er en smuk tid over hele verden. I Japan blomstrer millioner af kirsebærtræer, hvilket betyder liv og en ny begyndelse. I Alaska vågner grizzly bjørneunger søvnigt fra dvaletilstand til den krakkende lyd af smeltende sne. Og hvert år i Europa, ligesom flokke af trækfugle, der forlader deres vinterhabitater, sværger interviewerne til Europa-Parlamentets forår Eurobarometer for at opdage, hvad der har ændret sig i den kolde årstid, og hvad der er forblevet det samme. Hvad kunne de forvente at finde denne gang, i 2023?

De sidste tre år har været udfordrende. Collins Dictionary 2022 Word of the Year var "permakrise", hvilket indikerer en længere periode med ustabilitet og usikkerhed. Alligevel tegner svarene fra de 26,376 deltagere et overraskende nuanceret billede af modstandsdygtighed. Der er ingen tvivl om, at de nuværende økonomiske vanskeligheder i høj grad rammer europæerne. Et år før valget til Europa-Parlamentet viser undersøgelsen imidlertid også, at demokratiet er stærkt forankret i borgernes hjerter. Europæerne anerkender EU's betydning og ser primært på det på en positiv måde. Deres fremtidsudsigter bliver mere og mere håbefulde.

LIV, DEMOKRATI OG EUROPA

Ikke desto mindre er udgangspunktet for diagnosen ædru. Næsten en fjerdedel af respondenterne (26 %, + 2 procentpoint siden oktober-november 2022) mener, at tingene går i den rigtige retning i deres eget land, mens et klart flertal på 61 % (-1 procentpoint) siger, at den samlede situation går i den forkerte retning. På EU-plan er resultatet mere positivt — tæt på en tredjedel (32 %, + 1 procentpoint) af respondenterne mener, at tingene går i den rigtige retning i EU, men 47 % (-4 procentpoint) mener det modsatte. Denne følelse er stærkest i Frankrig (61 %) og Grækenland (62 %).

Denne vurdering drejer sig om, at der er tale om en tid med personlige vanskeligheder for Europas borgere. En nedgang i levestandarden er tydelig. Halvdelen af respondenterne (50 %) ser deres egen levestandard i tilbagegang på det seneste og forventer, at den vil falde yderligere. Derfor ønsker borgerne naturligvis, at deres ledere reagerer, og de forventer, at EU griber ind. Men indtil videre mener et flertal, at der er mere at gøre. Næsten to tredjedele (65 %, + 1 procentpoint) siger, at de ikke er tilfredse med de foranstaltninger, som deres land har truffet for at tackle krisen, og 57 % (+ 1 procentpoint) er ikke tilfredse med, hvad EU gjorde på dette område.

Folk har dog ikke mistet troen på den demokratiske proces. Demokrati anses for at være værd at kæmpe for, og offentlighedens tilknytning til demokratiske værdier er høj. Når der anmodes om de værdier, som Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet, er demokrati den hyppigst nævnte værdi for borgerne (37 %, + 1 procentpoint), efterfulgt af beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (28 %, -1 procentpoint) samt ytrings- og tankefrihed (27 %, -1 procentpoint).

Desuden sætter folk pris på den måde, demokratiet gennemføres på i Europa. 56 % af borgerne er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i deres land, og 54 % er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i EU. Dette gælder også for mange af dens centrale aspekter: EU-borgerne er mest tilfredse med frie og retfærdige valg (70 %), ytringsfrihed (70 %) og respekt for grundlæggende rettigheder (66 %).

HER KOMMER LEVERINGEN — HVAD EUROPA GJORDE FOR DIG

Demokratiet får stor anerkendelse fra borgerne. For at finde ud af, i hvilket omfang folk tog mærke til det europæiske demokrati i aktion, spurgte Eurobarometer borgerne om deres grad af bevidsthed og tilfredshed med EU's politikker og navnlig Europa-Parlamentets resultater. Har Europa-Parlamentet leveret resultater, som folk forventede?

Kendskabet til EU's indsats i de senere år er generelt højt. Et stort flertal er klar over den indvirkning, EU har på deres dagligdag: Omkring syv ud af ti (71 %) deler denne udtalelse, herunder næsten en femtedel (18 %), for hvem EU's foranstaltninger "meget" har en indvirkning. Europa-Parlamentets rolle i denne forbindelse anerkendes også — 62 % har for nylig læst, set eller hørt om Europa-Parlamentet. Der er dog betydelige forskelle mellem landene med værdier, der spænder fra 85 % medietilbagekaldelse i Finland til kun 39 % i Frankrig.

Når man går i detaljer, et år efter Ruslands invasion, skiller EU's støtte til Ukraine sig ud som det resultat, som borgerne begge er mest bevidste om langt: 74 % har hørt om EU og Europa-Parlamentet, og 69 % er tilfredse med de foranstaltninger, der er truffet. Tilfredsheden er størst i Sverige (97 %), Finland (96 %), Nederlandene og Portugal (begge 95 %). Respondenterne i Slovakiet, Grækenland (både 51 %) og Bulgarien (54 %) er mindst tilbøjelige til at godkende.

Andre politikområder har tendens til at være mindre synlige. Med en vis afstand følger migration og asyl (38 %) og EU's grønne pagt (37 %) i rangordningen af emner, som borgerne har hørt om. Disse emner er ikke kun mindre kendte, men nyder også mindre godkendelse (henholdsvis 43 % og 47 % tilfredshed). Tilfredsheden er højere på områderne demokratiske rettigheder/respekt for retsstatsprincippet (64 %) og udenrigspolitik (54 %).

VALG — HJØRNESTENEN I DEMOKRATIET

I slutningen af foråret 2024 vil borgerne blive opfordret til at afgive en ordre om en ny levering: valget til Europa-Parlamentet. Eurobarometer-undersøgelsen målte betydningen af denne begivenhed i vælgernes øjne. Den betydning, borgerne tillægger disse valg, er forblevet stabil — men både interessen for valget til Europa-Parlamentet og sandsynligheden for at stemme er steget mærkbart i forhold til for fem år siden.

Andelen af respondenter, der er interesseret i valget til Europa-Parlamentet, er nu højere end på et tilsvarende tidspunkt før det foregående valg. I begyndelsen af 2018 sagde 50 %, at de var interesserede, og 48 % sagde, at de ikke var interesserede. I 2023 er et klart flertal af respondenterne (56 %) interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet (herunder 15 %, der siger, at de er "meget interesserede"), mens 43 % siger, at de ikke er interesserede. Interessen er størst i Nederlandene (75 %), mens befolkningen i Tjekkiet (27 %) og Slovakiet (26 %) ikke er så fascinerede.

Kendskabet til datoen for det næste valg til Europa-Parlamentet er også steget: 45 % af borgerne ved, at det bliver afholdt næste år. Dette er en stigning på 13 procentpoint i forhold til det foregående valg (april 2018) og en stigning på ni procentpoint siden efteråret 2022.

Med hensyn til betydningen af at gå til stemmeurnerne lægger næsten halvdelen af borgerne (48 %, + 2 procentpoint siden oktober-november 2022) stor vægt på at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, mens 38 % (-1 procentpoint) mener, at afstemningen i dem er mindst af mellemstor betydning. Kun 13 % (-1 procentpoint) mener, at disse valg slet ikke betyder noget.

Disse tal stemmer overens med dem, der blev registreret på et tilsvarende tidspunkt før det seneste valg til Europa-Parlamentet. I april 2018 (dvs. ca. tretten måneder før valget) lagde 49 % stor vægt på at stemme ved disse valg, mens 17 % anså dem for at være af ringe betydning.

Stor betydning, bevidsthed og interesse udmønter sig i en høj tilbøjelighed til at stemme. To tredjedele (67 %) af borgerne hævder at være meget tilbøjelige til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, hvis de blev afholdt i næste uge. Sammenfattende er valgrelaterede indikatorer således allerede på et højere niveau nu, end hvor de var for fem år siden.

KONTEKST BETYDER NOGET — HVAD BORGERNE MENER OM EUROPA

Valg er en del af de overordnede politiske rammer. Europæernes generelle holdning til Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet har udviklet sig over en længere periode. De positive synspunkter er stort set steget i løbet af det seneste årti og har ikke ændret sig væsentligt i de seneste seks måneder. Et flertal (45 %, -2 procentpoint) siger, at EU fremmaner et positivt billede for dem, mens 17 % (+ 3 procentpoint) har et negativt billede. En udtalelse er bemærkelsesværdigt stabil på et højt niveau siden omkring 2018: et klart flertal (61 %, -1 procentpoint) mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, mens kun omkring en ud af ti (11 %, + 1 procentpoint) anser det for at være negativt. Lidt mere end en fjerdedel (27 %, ingen ændring) mener, at dette hverken er en god eller dårlig ting.

Med hensyn til Europa-Parlamentet har mere end en tredjedel af respondenterne (37 %, + 1 procentpoint) et positivt billede af Europa-Parlamentet, mens mindre end en ud af fem (19 %, + 2 procentpoint) har et negativt billede. Størstedelen af respondenterne (43 %, -2 procentpoint) giver udtryk for et neutralt synspunkt.

Da de blev spurgt om de emner, de gerne så behandlet som en prioritet i Europa-Parlamentet, er bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse fortsat øverst på listen (38 %, + 1 procentpoint). Dette efterfølges af folkesundhed (33 %, -1 procentpoint), indsats mod klimaændringer (31 %, ingen ændringer) og støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser (31 %, ingen ændringer).

FOKUS PÅ UNGE

Unge respondenter (15-24 år) er af særlig interesse for Eurobarometer, da deres holdninger og meninger foregriber fremtidige tendenser og udviklinger. Et par vigtige resultater:

● Den rangordning af værdier, som Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet, svarer til den, der observeres blandt alle respondenter. Demokrati topper listen over værdier for begge grupper (32 %; alle respondenter: 37 %), men for unge anses ytrings- og tankefrihed for lige så vigtig (32 %; alle respondenter: 27 %).

● De prioriteter, som de unge gerne vil have behandlet af Europa-Parlamentet, adskiller sig en smule fra den almindelige befolknings. Kampen mod fattigdom og social udstødelse ligger stadig øverst (40 %; alle respondenter: 38 %), det ledsages af en indsats mod klimaændringer, som er betydeligt mere tilbøjelige til at blive nævnt af 15-24-årige end af den almindelige befolkning (40 % mod 31 %).

● 42 % af respondenterne i alderen 15-24 år siger, at det er af stor betydning for dem personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet — de er lidt mindre tilbøjelige til at sige det end gennemsnittet (48 %).

● At lave en ændring betyder noget for de unge. Anmodede om grunde til at stemme, da det var en borgerpligt (35 %; alle respondenter: 38 %) og ønsker at støtte et politisk parti (35 % mod 36 %) er de to vigtigste årsager til både de unge og gennemsnittet. Men ønsket om at ændre tingene (33 % mod 29 %) følger på tredjepladsen for unge respondenter.

FREMTIDEN LIGGER FORAN OS — ET FØRSTE GLIMT AF FORÅRET

Eurobarometerundersøgelsen fra foråret 2023 viser, at borgerne har et ambivalent billede af Unionens tilstand. De evaluerer EU's og Europa-Parlamentets resultater i krisetider med kritisk øje, men anerkender også succes. De har divergerende billeder af EU og Europa-Parlamentet, men de har en høj grad af tillid til Europas demokratiske processer. På trods af den krise og vinteren med dårligt indhold, der netop er oplevet, har disse udtalelser — for det meste — ikke gennemgået store ændringer i de seneste seks måneder. Der er dog en bemærkelsesværdig undtagelse fra dette mønster. Når folk specifikt blev spurgt om den fremtidige udvikling, havde svarene en tendens til at være betydeligt lysere end for et halvt år siden:

● Med hensyn til EU's fremtid siger næsten to tredjedele (64 %), at de er optimistiske med hensyn til EU's fremtid, mens kun 32 % siger, at de er pessimistiske. Andelen af dem, der er optimistiske, er steget med syv procentpoint siden den foregående undersøgelse i efteråret 2022.

● Med hensyn til deres egen levestandard forventer langt de fleste respondenter stadig en reduktion i løbet af det næste år (79 %), men dette tal er markant mindre end for et halvt år siden — det faldt med seks procentpoint. Borgerne er også mere tilbøjelige til at angive, at de ikke forventer nogen ændring i deres levestandard overhovedet (19 %, + 5 procentpoint).

● Med hensyn til den fremtidige økonomiske udvikling forventer et flertal af respondenterne stadig en forværring i løbet af det næste år (52 %), men dette tal er betydeligt lavere end for et halvt år siden — det er faldet med otte procentpoint.

Så på trods af den vanskelige kontekst kan tendenserne meget vel indikere de første tegn på en vending — en holdningsmæssig genopretning, der langsomt men støt bliver til et mere positivt syn på de kommende ting.

Der var endnu et punkt i spørgeskemaet, der var bemærkelsesværdigt. Det handlede ikke om meninger eller holdninger, men om følelser. Respondenterne blev præsenteret med fjorten følelser — positive og negative — og blev spurgt, hvem af dem der bedst beskriver deres nuværende følelsesmæssige status. Selvfølgelig afspejler deres valg tidens tvetydighed, men hovedsvaret var: forhåbningsfuld (37 %).

Lige nu går europæerne igennem en periode med vanskeligheder. Alligevel er deres håb for fremtiden sikker på at hjælpe dem i deres fælles bestræbelser på at gøre "permakrise" til et ord fra fortiden.

KONTEKST

Feltarbejdet i forbindelse med Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra foråret 2023 blev udført af Kantar mellem den 2. og 26. marts i alle 27 EU-medlemsstater. For at kunne fortolke undersøgelsesresultaterne korrekt er det vigtigt at tage hensyn til den politiske og samfundsmæssige kontekst på tidspunktet for feltarbejdet. Alle nationale resultater af de spørgsmål, der stilles i denne undersøgelse — og i forlængelse af de europæiske gennemsnitsresultater — skal ses i lyset af situationen og den offentlige debat på tidspunktet for feltarbejdet.

RUSLANDS KRIG MOD UKRAINE

Et år efter Ruslands omfattende invasion i Ukraine spillede krigen på europæisk jord fortsat en central rolle i den offentlige debat, navnlig da verden fejrede førsteårsdagen for den ulovlige aggression den 24. februar 2023. Kort før konflikten gik ind i sit andet år, stemte FN's Generalforsamling med et stort flertal for en resolution, der opfordrede Rusland til at trække sig ud af Ukraine "betinget og øjeblikkeligt" og til at nå frem til en "global, retfærdig og varig fred." 141 medlemsstater stemte for denne resolution og kun syv imod — Hviderusland, Den Demokratiske Folkerepublik Korea, Eritrea, Mali, Nicaragua, Rusland og Syrien. Blandt de 32, der undlod at stemme, var Kina, Indien og Pakistan.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

Fra begyndelsen af Ruslands krig mod Ukraine har EU ydet humanitær, politisk, finansiel og militær støtte til Ukraine. EU nåede meget hurtigt til enighed om en række sanktioner mod Rusland som reaktion på invasionen og har lige siden været afgørende og forenet i sine handlinger.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en 25. februar 2023 nåede EU's ledere til enighed om den tiende pakke af sanktioner som reaktion på Ruslands invasion af Ukraine, herunder forbud mod eksport af kritisk teknologi og industrivarer og indførelse af yderligere sanktioner mod enkeltpersoner og enheder, herunder centrale beslutningstagere, militære ledere, militærchefer i Wagner-gruppen og droneproducenter.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Da mange ukrainske byer fortsatte med at udholde russiske missilangreb, og med særlig intense kampe om byen Bakhmut, understregede Ukraine det presserende behov for at modtage flere våben. Levering af våben og ammunition til Ukraine har været et vigtigt emne i mange EU-medlemsstater i feltarbejdet. EU har arbejdet på overførsel af ammunition fra eksisterende nationale lagre, fælles europæiske indkøb for at dække militære behov og en betydelig forøgelse af produktionskapaciteten for at hjælpe Ukraine med våbenleverancer samt genoprette de europæiske reserver.

Den 13. marts blev Rusland enige om at forlænge korneksportaftalen fra Ukraine via Sortehavet med 60 dage efter forhandlinger med FN. Samtidig overvejede Europa-Kommissionen at lancere en krisereserve til tre nabolande til Ukraine: Polen, Bulgarien og Rumænien lider under pres fra Ukraines kornimport på markederne i disse lande.

Den 17. marts udstedte Den Internationale Straffedomstol (ICC) en arrestordre på Vladimir Putin for "ulovlig deportation" af ukrainske børn til Rusland.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and Den 20. marts ankom den kinesiske præsident Xi Jinping til Moskva for et tredages statsbesøg, hvor han mødtes med præsident Putin og blev den første udenlandske leder til at møde præsident Putin, siden han blev anklaget for krigsforbrydelser af ICC.

Tilbage i marts 2022 havde EU aktiveret direktivet om midlertidig beskyttelse, der5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ hjalp mennesker, der flygtede fra krigen. Siden da har ukrainske flygtninge ret til opholdstilladelse samt adgang til uddannelse og til arbejdsmarkedet. EU er nu hjemsted for ca. 4 millioner ukrainere, der flygtede fra invasionen og fandt ly i medlemsstaterne.

I kølvandet på den russiske aggression, Finland og Sverige, faldt deres årtier lange politik med militær alliancefrihed og ansøgte om at blive medlem af NATO i maj 2022. Mens Finland nærmede sig sit mål om hurtigt at indgå i den transatlantiske forsvarspagt, hvor parlamentet med overvældende flertal godkendte den nødvendige lovgivning i feltarbejdet, fortsatte Sverige med at blive blokeret af Türkiye og Ungarn.

ØKONOMISK KONTEKST

EU's økonomi i 2022 undgik snævert recession. Siden efteråret 2022 har EU's økonomi oplevet en række positive udviklingstendenser. Takket være den samordnede indsats og REPowerEU-planen lykkedes det EU at fylde gaslagre på historisk høje niveauer og diversificeret energiimport, hvilket bidrog til at mindske afhængigheden af russiske fossile brændstoffer. På trods af energichok og rekordhøj inflation viste afmatningen i tredje kvartal 2022 sig mildere end tidligere anslået, og i fjerde kvartal 2022 klarede EU's økonomi en bred stagnation i stedet for den forventede nedgang på 0,5 % i efteråret. Kommissionens økonomiske vinterprognose 2023 løfter vækstudsigterne og sænker inflationsfremskrivningerne en smule. Væksten i 2022 anslås nu til 3,5 % i både EU og euroområdet. BNP i EU forventes at stige med 0,8 % i 2023 og 1,6 % i 2024.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Ifølge tal offentliggjort af Eurostat, EU's statistiske kontor, var den årlige inflation i EU 8,3 % i marts 2023 mod 9,9 % i februar. Et år tidligere var satsen 7,8 %. Den årlige inflation i euroområdet var 6,9 pct. i marts 2023 mod 8,5 pct. i februar. Et år tidligere var satsen 7,4 %. De laveste årlige satser blev registreret i Luxembourg (2,9 %), Spanien (3,1 %) og Nederlandene (4,5 %). De højeste årlige rater blev registreret i Ungarn (25,6 %), Letland (17,2 %) og Tjekkiet (16,5 %).7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

Flere måneders faldende inflation bekræfter, at inflationen er toppet, men den er fortsat høj, og der ventes fortsat et svagt forbrug på kort sigt, efterhånden som inflationen fortsætter med at overhale den nominelle lønvækst. Den monetære stramning vil fortsætte og trække på investeringerne. Den 17. marts besluttede Den Europæiske Centralbank (ECB) endnu en rentestigning på 0,50 pct. på8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html trods af panikken på de finansielle markeder som følge af Silicon Valley Bank-krisen en uge tidligere.

Arbejdsmarkederne har også fortsat klaret sig kraftigt, og arbejdsløsheden i EU forblev på et hidtil lavt niveau på 6,0 % i februar 2023.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

I sine finanspolitiske retningslinjer for 2024 slog Europa-Kommissionen ned på den generelle undtagelsesklausul, der deaktiverede stabilitets- og vækstpagten siden covid-19-pandemiens begyndelse, og opfordrede indtrængende medlemsstaterne til at begynde at udfase massive energisubsidier, da den meddelte, at den vil iværksætte "procedurer i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud" i foråret 2024. Der er drøftelser i gang om, hvordan stabilitets- og vækstpagten skal reformeres.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

EU-INSTITUTIONERNE OG DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE KONTEKST PÅ EU-PLAN

Den 9. december 2022 arresterede det belgiske forbundspoliti flere personer for anklager vedrørende hvidvaskning af penge og korruption, herunder en af næstformændene for Europa-Parlamentet og tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet. Skandalen er blevet kaldt "Qatargate" med henvisning til påstande om, at der blev modtaget kontanter fra tredjelande for at påvirke EU's politiske beslutningstagere. I januar 2023 indledte Europa-Parlamentets formand, Metsola, en 14-punkts reformproces med det formål at styrke Europa-Parlamentets redskaber til gennemsigtighed, etik og adfærd for at bevare offentlighedens tillid til institutionen. I løbet af feltarbejdet bebudede Kommissionen planer om at stramme reglerne for EU-tjenestemænds betalte rejser efter afsløringer af, at Qatar betalte nogle af en generaldirektørs rejseudgifter, mens Kommissionen forhandlede om en lufttransportaftale med Qatar.

I begyndelsen af året overtog Sverige det roterende formandskab for Rådet for Den Europæiske Union og bebudede sikkerhed, konkurrenceevne, grøn omstilling og energiomstilling, demokratiske værdier og retsstatsprincippet som deres prioriteter.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Et par dage før feltarbejdet begyndte, forbød Europa-Kommissionen embedsmænd at bruge TikTok-applikationen på virksomhedens enheder af frygt for mulige sikkerheds- og databeskyttelsesproblemer. Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union bebudede efterfølgende også lignende TikTok-restriktioner.

Den internationale kvindedag den 8. marts var præget af mange begivenheder i medlemsstaterne. EU traf en historisk beslutning om kvinders rettigheder og indførte sanktioner mod ni enkeltpersoner og tre organisationer, som det anser for at være ansvarlige for seksuel vold og omfattende krænkelser af kvinders rettigheder. Sanktionerne forbyder indrejse i EU og adgang til og flytning af aktiver inden for EU.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

Den Europæiske Union fortsatte også arbejdet med sit overordnede mål om at gøre blokken klimaneutral inden 2050. Feltarbejdet har været præget af voksende modstand mod forbud mod forbrændingsmotorer i Europa. I oktober 2022 var forhandlerne for Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet nået til principiel enighed om forordningen om obligatorisk anvendelse af nulemissionssatsen for nye biler og varevogne fra 2035. I begyndelsen af marts trak flere medlemsstater, herunder Tyskland, i sidste øjeblik deres støtte til forbuddet tilbage og krævede en undtagelse for biler, der anvender e-brændstof.

Også i forbindelse med klimarelateret lovgivning pressede Frankrig og flere andre EU-medlemsstater på for at medtage kernekraft som en del af EU's politik for vedvarende energi. Sidst, men ikke mindst, stemte Europa-Parlamentet den 14. marts om en tekst, der har til formål at reducere bygningers CO2-fodaftryk betydeligt inden 2030. For første gang på europæisk plan omhandler denne tekst bestanden af eksisterende boliger og bygninger med en tidsplan for obligatorisk renovering. Nye bygninger forventes at være nul-emission fra 2028.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

ANDRE STØRRE BEGIVENHEDER PÅ NATIONALT OG INTERNATIONALT PLAN

Den 27. februar, lige før feltarbejdet, blev EU og Det Forenede Kongerige enige om nye handelsregler for Nordirland. Aftalen, kaldet "Windsor Framework", fulgte måneders forhandlinger med henblik på at lette post-Brexit-handelen mellem Nordirland og resten af Storbritannien.

Den 28. februar skete der et frontalt sammenstød mellem to tog syd for Tempedalen i Grækenland og dræbte mindst 58 mennesker, heraf mange studerende. Denne tragedie har rystet Grækenland og udløst en national udgydelse af sorg og forargelse, hovedsagelig rettet mod landets regering og embedsmænd. Selv om den direkte årsag til denne katastrofe kan have været menneskelige fejl, har jernbanenettet lidt under investeringer og forsømmelser i årevis.

Fra den 7. marts gik georgiske demonstranter på gaden mod en lov, der ville have erklæret medier og ikke-statslige organisationer, der modtager mere end 20 procent af deres finansiering fra udlandet som "agenter af udenlandsk indflydelse." Protestere frygtede, at loven ville kopiere lignende russisk lovgivning, der er blevet brugt til at begrænse civilsamfundet og undertrykke modstandere af regeringen, hvilket markerer et autoritært skift. Protesterne tvang Georgiens regering til at trække lovforslaget tilbage.

Middelhavets kyster var skueplads for flere skibsvrag med migranter og forårsagede menneskelige tab. Mindst 62 mennesker døde, herunder 12 børn, da en sejlbåd af træ fra Türkiye med migranter fra Afghanistan, Iran og flere andre lande til Europa styrtede ned mod klipper ved Calabriens kyst den 26. februar. Omkring 30 migranter var forsvundet og formodes druknet efter en overfyldt båd kæntret under et redningsforsøg fra et fragtskib ud for Libyens kyst den 12. marts.

Den 20. marts overlevede den franske præsident Macron snævert en mistillidsafstemning i parlamentet, efter at han havde skubbet gennem en dybt upopulær og meget omstridte pensionsreform uden en afstemning i parlamentet, idet han påberåbte sig et kontroversielt forfatningsmæssige værktøj — artikel 49.3. Dette førte til yderligere forargelse og strejkeaktioner samt stadig mere voldelige protester over hele landet.

VALG

Den 12. februar, forud for påbegyndelsen af feltarbejde, vandt Nikos Christodoulides — en uafhængig centristisk kandidat støttet af socialdemokrater og liberale partier — Cyperns præsidentvalg med 51,9 % af stemmerne. Valgdeltagelsen var på 72,45 %.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide Et af hans kampagneemner var genoptagelsen af forhandlingerne om at genforene øen. Christodoulides har derfor henvendt sig til de europæiske partnere for at sætte nyt skub i forligsprocessen ved at mødes med Europa-Parlamentets formand, Roberta Metsola, Kommissionens formand Ursula von der Leyen og formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, i marts 2023.

Estland valgte et nyt nationalt parlament den 5. marts og bekræftede Kaja Kallas, der er kendt for sin urokkelige støtte til Ukraine som premierminister. Hendes parti, det liberale reformparti, som sidder i Renew Europe-Gruppen i EU-parlamentet, vandt 31,2 % (+ 2,3), det bedste resultat i partiets historie, og Kallas modtog det højeste antal præferencestemmer for enhver politiker ved et nationalt parlamentsvalg. Det højreorienterede EKRE-parti, der sidder sammen med ID-gruppen i EU-parlamentet, kom i anden position, men faldt fra 17,8 % i 2019 til kun 16,1 % af stemmerne. Det kæmpede mod Estlands standhaftigt pro-Ukraine holdning og målrettede Kallas for stigende inflation i landet. Mere end halvdelen af stemmerne blev afgivet elektronisk, hvilket sandsynligvis hjalp med at få en rekorddeltagelse på 63 procent.15 https://www.valimised.ee/en

Den 15. marts blev der afholdt regionale valg i Nederlandene og førte til en historisk succes for det agrariske interesseparti BoerBurgerBeweging (BBB),16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente et relativt ungt parti, der blev grundlagt i 2019, og som oprindeligt havde vundet trækkraft ved at samles mod love om reduktion af kvælstof. Valgresultatet betød et tilbageslag for den siddende premierminister Mark Rutte, da repræsentanterne fra de hollandske provinser er indstillet til at vælge medlemmer af senatet. Senatet kan ikke ændre lovgivning, men det har beføjelse til at godkende eller afvise love. Mens premierminister Ruttes regering kun havde et mindretal i senatet før, blev dette mindretal reduceret yderligere.

Både Finland og Bulgarien skulle afholde parlamentsvalg den 2. april, og valgkampagnerne var i fuld gang i feltarbejdet. For bulgarerne var det femte gang i to år, at de blev indkaldt til at stemme ved parlamentsvalg, da landet er ved at synke dybere ind i politisk krise og ustabilitet.

METODIK

Den metode, der blev anvendt i denne Eurobarometerundersøgelse fra foråret 2023, blev gennemført i forbindelse med Eurobarometerundersøgelser foretaget af Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Kommunikation (enheden for overvågning af offentlige udtalelser). Undersøgelsen blev gennemført af Kantar Public mellem den 2. og 26. marts 2023 i alle 27 EU-medlemsstater. I alt blev der gennemført 26376 interviews. EU's resultater blev vægtet i forhold til befolkningsstørrelsen i hvert land.

Eurobarometerundersøgelser gennemføres ansigt til ansigt i folks hjem eller uden for deres dørtrin på det nationale sprog. I alle lande blev CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing) anvendt.

I Danmark, Tjekkiet, Malta og Finland blev der gennemført nogle interviews via computerassisteret videointerview (CAVI). Intervieweren administrerer spørgeskemaet til respondenten via videokonference, hvor begge parter kan se hinanden: betingelserne for interviews er meget lig dem, der gælder for ansigt til ansigt.

I henhold til EU's generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) blev respondenterne spurgt, om de ville acceptere at blive stillet spørgsmål om spørgsmål, der kunne betragtes som "følsomme".

Læseren skal være opmærksom på, at udviklingen i en specifik indikator i denne rapport samlet set anses for at være stabil, når den varierer med ± 2 procentpoint eller derunder. For yderligere oplysninger henvises til tabellen på side XX for fejlmargenen afhængigt af antallet af interview.

Bemærkning: I denne rapport henvises der til EU-landene ved deres officielle forkortelse.

De forkortelser, der anvendes i denne rapport, svarer til:

Belgien	VÆR	Frankrig	FR	Nederlandene	NL
Bulgarien	BG	Kroatien	HR	Østrig	AT
Tjekkiet	CZ	Italien	DET	Polen	PL
Danmark	DK	Republikken Cypern	CY*	Portugal	PT
Tyskland	DE	Letland	LV	Rumænien	RO
Estland	EE	Litauen	LT	Slovenien	SI
Irland	IE	Luxembourg	LU	Slovakiet	SK
Grækenland	EL	Ungarn	HU	Finland	FI
Spanien	ES	Malta	MT	Sverige	SE
Den Europæiske Union — vægtet gennemsnit for de 27 medlemsstater	EU-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, DVS. NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	euroområdet
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	uden for euroområdet
*Cypern som helhed er en af de 27 EU-medlemsstater. Den gældende fællesskabsret er imidlertid blevet suspenderet i den del af landet, som ikke kontrolleres af Republikken Cyperns regering. Af praktiske grunde er det kun interviewene i den del af landet, der kontrolleres af Republikken Cyperns regering, der indgår i kategorien "CY" og i EU27-gennemsnittet.

1. LIVET I EU: DEMOKRATI OG LEVESTANDARD

Hvad er europæernes holdning til demokratiets tilstand i Den Europæiske Union, til ændringer i deres levestandard i forbindelse med stigende inflation og til deres forventninger til den økonomiske situation og deres egne levevilkår? Undersøgelsen viser et billede af den fortsatte tilknytning til demokratiske værdier og den generelle tilfredshed med EU's demokrati i forbindelse med fortsatte personlige og økonomiske vanskeligheder. Desuden synes forværringen af borgernes personlige økonomiske udsigter og forventninger til deres fremtidige levevilkår, som det fremgår af Parlamentets efterårsundersøgelse 2022, at være ophørt.

Dette blandede billede er måske bedst indbegrebet af, at europæerne har tendens til at beskrive deres følelsesmæssige status som håbefuld, selvsikker og rolig, men også som usikker og ængstelig. Når det drejer sig om holdninger til demokrati, værdsætter borgerne demokratiet som den værdi, Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet. De er også fortsat tilfredse både med den måde, demokratiet fungerer på i EU og i deres land, og med en række specifikke aspekter af EU's demokrati. Europæerne er dog mindre tilfredse med de foranstaltninger, som EU og deres nationale regeringer har truffet for at tackle krisens omkostninger. Dette er ikke overraskende, da de fleste af dem har oplevet eller forventer at opleve et fald i deres levestandard, og at en stor del af borgerne har svært ved at betale deres regninger i det mindste fra tid til anden. På trods af krigens indvirkning på borgernes liv i Ukraine er der fortsat bred tilslutning til EU's støtte til Ukraine. Endelig har17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January forværringen af europæernes forventninger til deres levevilkår og den nationale økonomi, der blev registreret i oktober-november 2022, på baggrund af en nedgang i inflationen mellem ultimo 2022 og begyndelsen af 2023 banet vej for en stabilisering af disse indikatorer.

Værdier, som Europa-Parlamentet bør forsvare i første række

Demokratiet står øverst på listen over værdier, som Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet. Som i tidligere undersøgelser er demokrati den hyppigst nævnte værdi blandt borgerne (37 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022), efterfulgt af beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (28 %, -1 procentpoint) og ytringsfrihed og tankefrihed (27 %, -1 procentpoint). Mere end en femtedel af respondenterne mener, at Europa-Parlamentet bør prioritere retsstatsprincippet (24 %, ingen ændringer), ligestilling mellem kvinder og mænd (21 %, ingen ændring) og solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne (21 %, -2 procentpoint). Alle andre værdier nævnes af mindre end en ud af fem respondenter.

Resultaterne har stort set været stabile, siden dette spørgsmål sidst blev stillet i oktober-november 2022.

Demokrati Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan Ytringsfrihed og tankefrihed Retsstatsprincippet Ligestilling mellem kvinder og mænd Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet Fri bevægelighed Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal Religions- og trosfrihed Retten til at søge asyl fra forfølgelse Ved ikke Marts 2023 Oktober/november 2022 QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (%) I 14 lande er demokrati den mest omtalte (eller fælles mest nævnte) værdi, som Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet. Beskyttelse af menneskerettighederne er en topprioritet (eller fælles topprioritet) for respondenter i ni lande.

Ligestilling mellem kvinder og mænd er den hyppigst citerede værdi i Belgien og Frankrig. Den frie bevægelighed topper listen over prioriteter i Bulgarien og er samlet højest i Slovakiet og Rumænien, mens ytrings- og tankefrihed er den fælles mest nævnte værdi i Irland og Slovakiet. Estland er det eneste land, hvor respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater betragtes som en topprioritet af respondenterne.

Demokrati Fri bevægelighed Respekten for nationale identiteter, forudsætninger og traditioner i EU's medlemsstater Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan Ligestilling mellem kvinder og mænd Ytringsfrihed og tankefrihed QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Maks. 4 ANSWERS) (% — Det mest nævnte svar efter land)

Demokrati er blandt de tre hyppigst nævnte værdier i 21 lande med andele fra 52 % i Sverige, 51 % i Tyskland og 49 % i Finland til 24 % i Kroatien, Slovenien og Rumænien.

På samme måde ligger beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan blandt de tre højeste værdier i 20 lande. Dette nævnes oftest af respondenter i Sverige (46 %), Cypern (43 %) og Nederlandene (39 %). I modsætning hertil mener 22 % i Italien og Polen, at dette bør være en prioritet.

Ytringsfrihed og tankefrihed er blandt de tre største værdier, der skal forsvares i 16 lande. Mere end en tredjedel nævner dette i Letland, Nederlandene og Sverige (alle 34 %), mens mindre end en femtedel gør det i Portugal (14 %) og Ungarn (19 %).

Retsstatsprincippet er blandt de tre bedste i ti lande. Denne værdi nævnes mest i Finland (38 %), efterfulgt af Bulgarien, Tyskland og Grækenland (alle 34 %), mens det er mindst sandsynligt at blive nævnt i Portugal (12 %), Frankrig og Litauen (begge 14 %).

Ligestilling mellem kvinder og mænd betragtes som den højeste værdi i Frankrig (36 %) og Belgien (34 %) og er den næsthøjeste værdi i Luxembourg (30 %). I den modsatte ende af skalaen nævnes dette med 9 % i Estland og 11 % i Grækenland og Litauen.

I seks lande er solidariteten mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne blandt de tre højeste værdier. Andelene varierer fra 38 % i Grækenland og 32 % i Portugal og 28 % i Bulgarien til 11 % i Irland, 12 % i Danmark og 14 % i Østrig.

Demokrati Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og i hele EU Ytringsfrihed og tankefrihed Retsstatsprincippet Ligestilling mellem kvinder og mænd Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet Fri bevægelighed Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden Religions- og trosfrihed Retten til at søge asyl fra forfølgelse Andre varer (spontan) Ingen (spontan) Ved ikke Afslag (spontan) Den første hyppigst nævnte vare Den næstmest omtalte vare Det tredje hyppigst nævnte emne Marts 2023 QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (%) Den andel, der betragter den frie bevægelighed som en værdi, som Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet, er særlig høj i Bulgarien (37 %), mens respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater er mere tilbøjelige til at blive nævnt i Estland (36 %) end i andre lande.

Siden oktober-november 2022 er demokrati blevet vigtigere som en værdi, der skal forsvares for respondenter i 14 lande, navnlig i Portugal (35 %, + 8 procentpoint), Luxembourg (39 %, + 7 procentpoint), Østrig (40 %, + 5 procentpoint), Frankrig (32 %, + 5 procentpoint) og Slovakiet (25 %, + 5 procentpoint). Omvendt nævner faldende andel af respondenterne demokrati i Italien (34 %, -5 procentpoint) og Polen (29 %, -3 procentpoint). Dette tal er forblevet uændret eller stabilt i 17 lande.

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA6ab Efter din mening hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet forsvares som et prioriteret spørgsmål? For det første? Og så? (Højst 3 ANSWERS) (% — Demokrati)

Ligestilling mellem kvinder og mænd er blevet vigtigere i seks lande sammenlignet med oktober-november 2022. Luxembourg er langt det land, hvor stigningen har været den største (30 %, + 11 procentpoint), efterfulgt af Tyskland (18 %, + 5 procentpoint), Belgien (34 %, + 4 procentpoint), Østrig (29 %, + 4 procentpoint) og Letland (13 %, + 4 procentpoint). I den modsatte ende af skalaen nævnes ligestilling mellem kvinder og mænd mindre bredt i Danmark (19 %, -5 procentpoint), Spanien (27 %, -4 procentpoint), Malta (18 %, -3 procentpoint) og Frankrig (36 %, -3 procentpoint). Denne andel er forblevet uændret eller stabil i 17 lande.

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 ANSWERS) (% — Ligestilling mellem kvinder og mænd)

Med fokus på resultaterne blandt de yngste respondenter (dvs. personer i alderen 15-24 år) er rangordningen af værdier stort set i overensstemmelse med den, der blev observeret blandt alle respondenter, med nogle små forskelle. Demokrati topper listen over værdier, der også skal forsvares inden for denne aldersgruppe, men det ledsages af ytrings- og tankefrihed (både 32 %), med beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (27 %) efter som en tredjeplads. De yngste respondenter har mindre sandsynlighed end gennemsnittet for at nævne demokrati (32 % mod 37 %), retsstatsprincippet (17 % mod 24 %) og solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne (15 % mod 21 %). De er imidlertid mere tilbøjelige til at vælge ytrings- og tankefrihed (32 % mod 27 %), tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet (20 % mod 16 %) og bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal (19 % mod 14 %).

Demokrati Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan Ytringsfrihed og tankefrihed Retsstatsprincippet Ligestilling mellem kvinder og mænd Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet Fri bevægelighed Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden Religions- og trosfrihed Retten til at søge asyl fra forfølgelse Ved ikke QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 ANSWERS) (% — Ligestilling mellem kvinder og mænd) (Bemærk: disse sidste ord er en fejl fra copy/paste) EU-27 15-24 år

Den sociodemografiske analyse fokuserer på de seks vigtigste værdier, som borgerne mener, at Europa-Parlamentet bør forsvare som en prioritet. Mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at demokrati (41 % mod 34 %) og retsstatsprincippet (28 % mod 20 %) bør prioriteres, mens det omvendte gælder for ligestilling mellem mænd og kvinder (16 % mod 27 %).

Personer, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at påberåbe sig beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (31 %). Respondenter, der afsluttede deres uddannelse på 15 år eller derunder, er mindst tilbøjelige til at sige, at Europa-Parlamentet bør prioritere ytrings- og tankefrihed (21 %) og retsstatsprincippet (20 %).

Respondenter, der anser sig selv for at være en del af samfundets øverste eller øvre middelklasse, er mere tilbøjelige end dem, der ser sig selv som arbejderklasse, til at nævne forsvaret af retsstatsprincippet (29-32 % mod 22 %), mens det omvendte gælder for ligestilling mellem kvinder og mænd (17-18 % mod 24 %).

Respondenter, der betragter deres lands medlemskab af EU som en god ting, er mere sandsynligt end dem, der mener, at det er dårligt at betragte demokrati (40 % mod 33 %), beskyttelse af menneskerettighederne i EU og verdensomspændende solidaritet (32 % mod 19 %) og solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem dets regioner (24 % mod 13 %) som værdier, der skal forsvares.

Endelig er respondenter, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige end dem, der har et negativt image til at sige, at beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan bør prioriteres (31 % mod 24 %) og solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne (26 % mod 16 %). Derimod er de, der har et negativt billede, mere tilbøjelige til at nævne ytringsfrihed og tankefrihed (33 % mod 23 %).

QA6ab Hvilken af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så?
Ligestilling mellem kvinder og mænd	Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne	Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan	Ytringsfrihed og tankefrihed	Demokrati	Retsstatsprincippet
EU-27	21	21	28	27	37	24
Køn
Mand	16	22	27	28	41	28
Kvinde	27	19	30	26	34	20
Alder
15-24	23	15	27	32	32	17
25-39	22	21	30	27	37	22
40-54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Uddannelse (slut på)
15—	23	21	27	21	39	20
16-19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Studerer stadig	24	14	29	31	35	18
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	24	18	25	27	35	22
Den nederste middelklasse	20	20	28	26	40	23
Middelklassen	21	22	30	27	37	24
Den øverste middelklasse	18	23	30	29	40	29
Overklassen	17	27	32	23	52	32
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	20	26	31	23	40	26
Neutral	23	19	28	28	36	23
Negativ	21	16	24	33	36	24
Udtalelse om landets medlemskab af EU
En god ting	21	24	32	25	40	25
En dårlig ting	21	13	19	31	33	22
Hverken en god ting eller en dårlig ting	22	17	25	30	33	22

Borgernes nuværende følelsesmæssige status

Respondenterne blev spurgt, hvordan de bedst ville beskrive deres nuværende følelsesmæssige status, når de tænker på det liv, de fører. En blanding af positive og negative følelser observeres blandt de seks bedste svar, selv om positive er lidt fremherskende. Mere end en tredjedel siger, at de er håbefulde (37 %), mens omkring en fjerdedel eller mere beskriver deres følelsesmæssige status som selvsikker (27 %), rolig (26 %) og motiveret (24 %). På den negative side siger omkring en tredjedel, at de er usikre (34 %), og mere end en fjerdedel føler sig ængstelige (27 %).

Alle andre følelser er nævnt af mindre end en femtedel: opfyldt (17 %), frygtsom, hjælpeløs (begge 16 %), afskrækket, frustreret (begge 15 %), glad (14 %), vred (13 %) og bemyndiget (11 %).

Håbefulde Usikker Selvsikker Ængstelig Rolig Motiveret Opfyldt Frygtindgydende Hjælpeløs Afskrækket Afskrækket Frustreret Glædeligt Vred Bemyndiget Ved ikke Marts 2023 QA10ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (EU27) (%)

I otte lande er håb den mest citerede (eller fælles mest citerede) følelsesmæssige status, mens følelsen af ro er det øverste svar (eller det fælles øverste svar) i yderligere fire lande. De fleste respondenter føler sig trygge i Danmark og Rumænien og opfyldt i Nederlandene.

Blandt negative følelser er følelsen af usikkerhed den mest omtalte (eller fælles mest nævnte) af respondenter i otte lande, hvor de fleste respondenter føler sig ængstelige i yderligere fire lande. Kun i Frankrig er "frygtig" det svar, som respondenterne mest citerer for at beskrive deres følelsesmæssige status.

Usikker Opfyldt Håbefulde Selvsikker Rolig Ængstelig Frygtindgydende Motiveret QA10ab Når du tænker på det liv, du fører, hvordan vil du bedst beskrive din nuværende følelsesmæssige status? For det første? Og så? (Maks. 4 ANSWERS) (% — Det mest nævnte svar efter land)

I21 lande, håbende er blandt de tre mest nævnte følelse af respondenter, når man tænker på det liv, de fører, med andele spænder fra mere end halvdelen i Irland, Letland (både 55 %) og Finland (52 %), til 15 % i Cypern, 22 % i Bulgarien og 23 % i Tjekkiet.

Følelsen af usikkerhed er blandt de tre bedste svar i 14 lande, og respondenterne i Grækenland (66 %), Cypern (56 %) og Slovakiet (44 %) er mest tilbøjelige til at nævne dette. Omvendt er denne følelsesmæssige status mindre udbredt i Danmark (13 %), Nederlandene (18 %) og Finland (21 %).

I ti lande er tillid et af de tre mest citerede svar. Denne følelse er mest udbredt i Danmark (51 %), Finland (47 %) og Irland (42 %), mens 6 % nævner dette i Cypern og Grækenland og 12 % i Slovakiet.

Angstfølelsen er blandt de tre bedste i ti lande med andele fra 45 % i Tyskland, 43 % i Østrig og 42 % i Grækenland, 7 % i Spanien, 9 % i Tjekkiet og 11 % i Rumænien.

Ro er blandt de tre hyppigst nævnte følelser af respondenter til at beskrive deres følelsesmæssige status i 11 lande. Den nævnes af fire ud af ti eller flere i Litauen (46 %), Letland (41 %) og Sverige (40 %). I den modsatte ende af skalaen vælger 13 % i Grækenland og 15 % i Kroatien og Slovakiet dette svar.

Andelene, der siger, at de er motiverede, er særligt høje i Nederlandene (45 %) og Sverige (42 %). Nederlandene (63 %) er også det land, hvor den største andel af respondenterne siger, at de er opfyldt, mens de fleste i Frankrig (41 %) beskriver sig selv som frygtindgydende.

Håbefulde Usikker Confindent Ængstelig Rolig Motiveret Fulfilled Frygtindgydende Hjælpeløs Afskrækket Frustreret Glædeligt Vred Bemyndiget Andet (spontan) Ved ikke Den første hyppigst nævnte vare Den næstmest omtalte vare Det tredje hyppigst nævnte emne Marts 2022 QA10ab Når du tænker på det liv, du fører, hvordan vil du bedst beskrive din nuværende følelsesmæssige status? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (%)

Positive følelser er mere markante blandt de yngste respondenter, dvs. dem i alderen 15-24 år, end blandt den almindelige befolkning. Selv om de håbefulde topper listen over svar blandt 15-24-årige såvel som blandt den almindelige befolkning (42 % mod 37 %), er den næsthyppigste betegnelse for den yngste til at beskrive deres følelsesmæssige status motiveret (37 % mod 24 %), efterfulgt af tillid (34 % mod 27 %). Ud over at føle sig mere håbefuld, motiveret og rolig end gennemsnittet, er respondenter i alderen 15-24 år også meget mere tilbøjelige til at føle sig glade (25 % mod 14 %) og lidt mere tilbøjelige til at føle sig rolig (30 % mod 26 %) og opfyldt (21 % mod 17 %).

Men de er mindre tilbøjelige end gennemsnittet til at vælge negative udtryk for at beskrive deres følelsesmæssige status. Især følelser af angst (18 % vs 27 %), usikkerhed (28 % mod 34 %), hjælpeløshed (10 % mod 16 %), frygtsomhed (11 % mod 16 %), frustration (10 % mod 15 %) og vrede (8 % mod 13 %) er mindre udbredt blandt de yngste.

Håbefulde Usikker Confindent Ængstelig Rolig Motiveret Fulfilled Frygtindgydende Hjælpeløs Afskrækket Frustreret Glædeligt Vred Bemyndiget Andet (spontan) Ved ikke EU-27 15-24 år QA10ab Når du tænker på det liv, du fører, hvordan vil du bedst beskrive din nuværende følelsesmæssige status? For det første? Og så? (EU27) (%) Når man ser på de sociodemografiske data for de seks hyppigst nævnte følelser, synes det klart, at mænd er mere tilbøjelige til at føle sig rolige (29 % mod 22 % af kvinderne), selvsikre (29 % mod 25 %) og motiverede (26 % mod 22 %), mens kvinder er mere tilbøjelige til at føle sig ængstelige (30 % mod 24 % af mændene) og usikre (36 % mod 32 %).

Respondenter, der brugte mere tid på uddannelse, er mere tilbøjelige til at nævne positive følelser. For eksempel siger 29 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover, at de føler sig motiverede, sammenlignet med 13 % af dem, der forlod 15 år eller yngre. Det modsatte gælder for de negative følelser, hvor de, der afsluttede en uddannelse i alderen 15 eller yngre, er mere tilbøjelige til at sige, at de er usikre (43 % mod 29 % af dem, der afsluttede 20 år eller ældre) eller ængstelige (33 % mod 25 %).

Respondenter, der har de mindste vanskeligheder med at betale deres regninger, er mest tilbøjelige til at beskrive deres følelsesmæssige status ved hjælp af positive udtryk. For eksempel siger 31 %, der aldrig eller næsten aldrig har problemer, at de er sikre, sammenlignet med 15 % af dem, der har problemer det meste af tiden. Disse respondenter er også mindst tilbøjelige til at føle sig usikre (29 % mod 41-42 % af dem, der har problemer i det mindste fra tid til anden) eller ængstelige (25 % mod 32 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden).

De, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt image, til at have positive følelser. F.eks. føler 47 % af dem, der har et positivt billede af EU, håb, sammenlignet med 18 % af dem, der har et negativt billede. Det modsatte gælder for følelser af usikkerhed (40 % af dem, der har et negativt billede mod 28 % af dem, der har et positivt billede) og angst (34 % mod 22 %).

Respondenter, der tror, ​​at tingene i deres liv går i den rigtige retning, er mere tilbøjelige til at beskrive deres følelsesmæssige status ved hjælp af positive udtryk og mindre tilbøjelige til at vælge negative udtryk. For eksempel føler 43 % af disse respondenter håb (sammenlignet med 23 % af dem, der siger, at tingene går i den forkerte retning), og 30 % føler sig usikre (sammenlignet med 41 %). Det samme gælder for dem, der mener, at tingene går i den rigtige retning i EU eller i deres land.

De, der forventer, at deres levevilkår og den nationale økonomis situation bliver bedre om et år, er mere tilbøjelige til at nævne positive følelser. For eksempel føler 36 % af dem, der tror, ​​at tingene vil være bedre for deres levevilkår, at føle sig motiverede, sammenlignet med 16 % af dem, der mener, at tingene vil være værre. I modsætning hertil er respondenter, der forventer, at situationen forværres, mere tilbøjelige til at føle sig usikre eller ængstelige. For eksempel har 38 % af dem, der mener, at tingene vil være værre for den nationale økonomi, en følelse af usikkerhed, sammenlignet med 25 % af dem, der mener, at tingene vil være bedre.

Tilsvarende er respondenter, der er tilfredse med EU-foranstaltninger eller nationale foranstaltninger til at tackle de stigende leveomkostninger, mere tilbøjelige til at have positive følelser, mens det modsatte er tilfældet, når det drejer sig om negative følelser. For eksempel føler 36 % af dem, der er tilfredse med EU-foranstaltninger, sig trygge (sammenlignet med 22 % af dem, der ikke er tilfredse), mens 39 % af dem, der ikke er tilfredse, føler sig usikre (sammenlignet med 25 % af dem, der er tilfredse).

QA10ab Når du tænker på det liv, du fører, hvordan vil du bedst beskrive din nuværende følelsesmæssige status? For det første? Og så? (% — EU27)

Håbefulde	Selvsikker	Usikker	Rolig	Ængstelig	Motiveret
EU-27	36	26	34	26	26	24
Køn
Mand	37	29	32	29	24	26
Kvinde	36	25	36	22	30	22
Alder
15-24	42	34	28	30	18	37
25-39	37	26	33	25	24	29
40-54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Uddannelse (slut på)
15—	34	19	43	22	33	13
16-19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Studerer stadig	44	36	28	31	20	37
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	26	15	42	15	32	16
Fra tid til anden	33	21	41	20	28	19
Næsten aldrig/aldrig	39	31	29	29	25	27
Billede af EU
Positiv	47	36	28	30	22	31
Neutral	33	23	38	25	28	20
Negativ	18	13	40	17	34	15
Ting i dit liv går ind
Den rigtige retning	43	33	30	29	24	29
Forkert retning	23	14	41	17	32	13
Hverken	33	20	44	22	33	18
Den nationale økonomis forventninger
Bedre	46	36	25	29	21	33
Værre	31	22	38	23	30	21
Samme	42	32	31	29	24	27
Forventninger til levevilkårene
Bedre	44	33	25	26	19	36
Værre	27	18	41	20	33	16
Samme	43	33	30	30	23	28
Tilfredshed med de nationale foranstaltninger, der er truffet for at tackle leveomkostningerne
Tilfreds	43	36	27	30	25	28
Ikke tilfreds	34	22	38	23	28	22
Tilfredshed med EU's foranstaltninger til håndtering af leveomkostningerne
Tilfreds	45	36	25	30	23	30
Ikke tilfreds	32	22	39	22	29	21

Hvordan tingene går i EU og i medlemsstaterne

Omkring en fjerdedel af respondenterne (26 %, + 2 procentpoint siden oktober-november 2022) ser tingene gå i den rigtige retning i deres eget land, mens et klart flertal (61 %, -1 procentpoint) mener, at tingene går i den forkerte retning. Efter et stort fald i de positive følelser for den retning, landet bevæger sig i mellem april-maj og oktober-november 2022, er resultaterne stort set forblevet stabile i den nuværende undersøgelse.

Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) 8 Det går i den forkerte retning 61 Ved ikke 5 Tingene går i den rigtige retning 26 D73.1 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (% — EU27) Når det kommer til, hvordan tingene går i deres eget land, mener et flertal i fire medlemsstater, at tingene går i den rigtige retning: Luxembourg (60 %), Irland (50 %), Estland (41 %) og Danmark (40 %). I de resterende 23 medlemsstater ser flertallet, at tingene går i den forkerte retning, og dette synspunkt er særlig udbredt i Slovakiet (75 %), Grækenland (74 %) og Frankrig (73 %).

Tingene går i den rigtige retning Tingene går i den forkerte retning Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) Ved ikke D73.1 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (%)

Respondenter i ti medlemsstater er mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at være positive med hensyn til den retning, deres land går. Dette er især tilfældet for Estland (41 %, + 12 procentpoint), Danmark (40 %, + 11 procentpoint) og Tyskland (38 %, + 9 procentpoint). Ikke desto mindre er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at tro, at deres land går i den rigtige retning i yderligere ti medlemsstater, idet Malta (36 %, -29 procentpoint) står for et særligt stort fald i denne andel efterfulgt af Portugal (23 %, -7 procentpoint) og Luxembourg (60 %, -5 procentpoint). Denne andel af respondenterne er forblevet stabil eller uændret i syv lande.

D73.1 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (%) Tingene går i den rigtige retning Tingene går i den forkerte retning Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) Ved ikke Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022

Et nærmere kig på det sociodemografiske sammenbrud bekræfter, at flertallet på tværs af alle kategorier ser deres eget land gå i den forkerte retning.

Selv om resultaterne er ens på tværs af alle aldersgrupper, er der en lille forskel med hensyn til respondenternes uddannelsesniveau, idet de, der afslutter en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at tro, at deres land går i den rigtige retning sammenlignet med dem, der forlod 19 år eller yngre (29 % mod 24 %).

Ledere (35 %) er mest tilbøjelige til at være positive med hensyn til den retning, deres land går, især i forhold til arbejdsløse (16 %) og huspersoner (18 %).

Personer under bedre økonomiske forhold er også mere tilbøjelige til at være positive. Især respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger (31 %), er mere tilbøjelige end dem, der har det meste af tiden (13 %) til at tro, at deres land går i den rigtige retning.

Respondenter, der er tilfredse med demokratiet i deres eget land (42 % mod 6 % af dem, der ikke er tilfredse), dem, der er enige om deres stemme tæller i deres land (37 % mod 11 % af dem, der er uenige) og dem, der stemte ved det seneste nationale valg (28 % mod 19 % af dem, der ikke stemte) er mere tilbøjelige til at tro, at tingene går i den rigtige retning. Dette er også tilfældet for dem, der forventer en forbedring af deres nationale økonomi (53 % mod 14 % af dem, der mener, at det vil være værre).

D73.1 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (% — EU27)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Ved ikke
EU-27	26	61	5
Køn
Mand	28	59	5
Kvinde	24	61	6
Alder
15-24	28	54	9
25-39	26	62	4
40-54	25	64	4
55+	26	59	6
Uddannelse (slut på)
15—	24	61	8
16-19	24	64	4
20+	29	58	4
Studerer stadig	31	50	10
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	28	60	4
Ledere	35	52	4
Andre hvide kraver	27	62	4
Manuelle arbejdere	20	68	4
Personer i huset	18	69	6
Arbejdsløs	16	72	5
Pensioneret	27	57	7
Studerende	31	50	10
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	13	76	4
Fra tid til anden	20	69	5
Næsten aldrig/aldrig	31	54	6
Min stemme tæller i (vores land)
Enig	37	49	5
Uenig	11	79	4
Tilfredshed med demokratiet i ens land
Tilfreds	42	42	6
Ikke tilfreds	6	86	3
Den nationale økonomis forventninger
Bedre	53	35	4
Værre	14	76	4
Samme	35	49	6
Stemte ved det seneste parlamentsvalg
Ja	28	59	5
Nej	19	66	6

EU-borgerne har en tendens til at være lidt mere positive, når det gælder den retning, EU går i. Andelen af respondenter, der ser tingene gå i den rigtige retning i EU, er fortsat stabil med kun tæt på en tredjedel af respondenterne (32 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) efter et stort fald mellem april-maj og oktober-november 2022. Omvendt er andelen af respondenter, der mener, at tingene i EU går i den forkerte retning, faldet med 4 procentpoint til 47 %.

Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) 10 Ved ikke 11 Tingene går i den rigtige retning 32 Tingene går i den forkerte retning 47 D73.2 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (% — EU27)

I ni lande mener et flertal, at tingene går i den rigtige retning i EU. Dette synspunkt er mest udbredt i Irland (49 %), Litauen (48 %) og Luxembourg (47 %). Udtalelserne er delte i Sverige (41 % "den rigtige retning" mod 41 % "forkert retning"). I de resterende 17 lande er de adspurgte, der mener, at tingene går i den forkerte retning, i flertal. Dette er især tilfældet i Grækenland (62 %), Frankrig (61 %) og Slovakiet (59 %).

Tingene går i den rigtige retning Tingene går i den forkerte retning Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) Ved ikke D73.2 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (%)

I 14 lande er positive holdninger til den retning, som EU går, blevet mere udbredte, end de var i oktober-november 2022. De største stigninger i andelen, der mener, at tingene går i den rigtige retning, kan ses i Danmark (41 %, + 10 procentpoint), Estland (39 %, + 10 procentpoint) og Finland (34 %, + 9 procentpoint). Denne andel af respondenterne er faldet i seks lande, og som det var tilfældet med situationen på nationalt plan, står Malta (44 %, -21 procentpoint) for det største fald. Denne andel er stort set forblevet stabil i de resterende syv lande.

Tingene går i den rigtige retning Tingene går i den forkerte retning Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) Ved ikke Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022 Marts 2023 Δ okt/november 2022 D73.2 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (%)

Sociodemografiske mønstre i holdninger til den retning, tingene går på på EU-plan, svarer stort set til dem, der blev observeret tidligere i forhold til det nationale niveau. Denne gang kan der observeres tydeligere meningsforskelle mellem aldersgrupper: Jo yngre respondenterne er, desto mere sandsynligt er det, at de mener, at tingene går i den rigtige retning i EU (37 % af dem i alderen 15-24 år mod 29 % af dem på 55 år eller derover).

Respondenternes uddannelsesniveau har også en indvirkning på holdningerne, idet de, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning end dem, der forlod 19 år eller yngre (39 % mod 22-29 %).

Ledere (46 %) er mest tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i EU, især i forhold til arbejdsløse (22 %) eller huspersoner (23 %). Økonomiske forhold betyder også noget, hvor respondenter, der sjældent eller aldrig har svært ved at betale deres regninger, er mere tilbøjelige til at være positive med hensyn til den retning, tingene går (38 % mod 15 % af dem, der har problemer det meste af tiden).

De, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt billede til at tro, at tingene går i den rigtige retning (53 % mod 6 %). De, der er enige i, at deres stemme tæller i EU (50 % mod 17 % af dem, der er uenige), dem, der er tilfredse med demokratiet i EU (51 % mod 11 % af dem, der ikke er tilfredse), og dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (39 % mod 23 % af dem, der ikke stemte) er mere tilbøjelige til at føle, at tingene går i den rigtige retning. Desuden er der større sandsynlighed for, at de, der følger europæisk politik, deler denne opfattelse sammenlignet med dem, der ikke gør det (40 % mod 23 %).

Endelig hænger holdningen til situationen på nationalt plan og på EU-plan sammen. Tre fjerdedele af dem, der mener, at tingene går i den rigtige retning i deres eget land, mener også, at tingene går godt i EU, mens 70 % af dem, der mener, at tingene går i den forkerte retning på nationalt plan, også føler sig negative med hensyn til den retning, tingene går i EU.

D73.2 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (% — EU27)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Ved ikke
EU-27	32	47	11
Køn
Mand	34	48	9
Kvinde	31	47	12
Alder
15-24	37	38	15
25-39	36	46	9
40-54	32	51	8
55+	29	49	12
Uddannelse (slut på)
—15	22	52	16
16-19	29	53	9
20+	39	43	8
Studerer stadig	39	34	16
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	34	47	8
Ledere	46	39	6
Andre hvide kraver	37	48	8
Manuelle arbejdere	27	55	8
Personer i huset	23	53	14
Arbejdsløs	22	56	13
Pensioneret	28	48	13
Studerende	39	34	16
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	15	65	9
Fra tid til anden	26	57	9
Næsten aldrig/aldrig	38	41	11
Billede af EU
Positiv	53	27	10
Neutral	20	56	13
Negativ	6	85	4
Tingene i landet går i...
Den rigtige retning	75	16	5
Forkert retning	18	70	7
Hverken	14	7	6
Min stemme tæller i EU
Enig	50	32	8
Uenig	17	64	10
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	51	29	10
Ikke tilfreds	11	74	6
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	39	42	8
Nej	23	56	13
Følg europæisk politik
Følg	40	43	7
Følger ikke	23	53	15

1.1. Den russiske aggression mod Ukraine

EU's støtte til Ukraine er fortsat stærk et år efter Ruslands start på krigen. Mere end tre fjerdedele godkender EU's støtte til Ukraine, en stabil udvikling sammenlignet med oktober-november 2022 (76 %, + 2 procentpoint). 36 % er "stærkt enige" af EU's støtte — en stigning på tre procentpoint. Omkring en femtedel (21 %, -2 procentpoint) misbilliger EU's støtte til Ukraine, herunder 7 % (ingen ændring), som "stærkt misbilliger".

Disse resultater er i overensstemmelse med data fra Europa-Kommissionens standard Eurobarometer-undersøgelse, der blev gennemført i januar-februar 2023, og som viser, at et stort flertal af EU-borgere (med andele fra 65 % til 91 %) er enige i en række foranstaltninger, som EU har truffet som reaktion på Ruslands invasion af Ukraine18 Europa-Kommissionen, standard Eurobarometer 98-vinter 2022-2023 (EB 98.2), tilgængelig på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Stærkt. godkende 36 Godkender i nogen grad 40 Lidt misbilligende 14 Stærkt misbilligende 7 Ved ikke 3 QA23 Samlet set godkender du eller misbilliger du Den Europæiske Unions støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (EU27) (%) I alle lande godkender et absolut flertal EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion. Denne andel er den højeste i Sverige (97 %), Finland (96 %), Nederlandene og Portugal (begge 95 %). Respondenterne i Slovakiet, Grækenland (både 51 %) og Bulgarien (54 %) er mindst tilbøjelige til at godkende. Grækenland (46 %), Slovakiet (44 %) og Bulgarien (39 %) er også de lande, hvor misbilligelsesniveauet er størst, sammen med Tjekkiet (39 %). Som i den foregående undersøgelse er misbilligelse af EU's støtte til Ukraine mere udbredt i de sydøstlige områder af Europa.

Kort Legend QA23 Samlet set godkender du eller misbilliger du Den Europæiske Unions støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? "Godkendelse" i alt (%) EU's støtte til Ukraine er steget i 14 lande, siden dette spørgsmål sidst blev stillet i oktober-november 2022. Især Cypern (68 %, + 15 procentpoint) står for den største stigning i denne andel efterfulgt af Belgien og Kroatien (begge 82 %, + 7 procentpoint). Ikke desto mindre er godkendelsesniveauet faldet i Tjekkiet (58 %, -10 procentpoint) og Estland (72 %, -4 procentpoint). Dette tal er forblevet stabilt eller uændret i Sverige.

QA23 Samlet set godkender du eller misbilliger du Den Europæiske Unions støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (%)

Godkender på det kraftigste	Godkender i nogen grad	Lidt misbilligende	Stærkt misbilligende	Ved ikke	"Godkendelse" i alt	I alt "Disapprove"
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023-oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
VÆR	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
EL	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
DET	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
CY	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
LU	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
AT	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

Flere højtuddannede respondenter er mere tilbøjelige til at godkende EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion (81 % af dem, der afsluttede en uddannelse i alderen 20 år eller derover, sammenlignet med 72-73 % af dem, der forlod landet tidligere). Godkendelsesniveauet er også højere blandt dem, der befinder sig i en bedre socioøkonomisk situation. Dette er især tilfældet blandt ledere (83 % mod 68 % af huspersoner), dem, der aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale deres regninger (82 % mod 62 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden), og dem, der ser sig selv som tilhører den øverste eller øvre middelklasse i samfundet (86-94 % mod 72 % af dem, der betragter sig selv som arbejderklasse eller lavere middelklasse).

Godkendelsen af EU's støtte til Ukraine er også højere blandt dem, hvis image af EU er positivt (91 % mod 46 % af dem, hvis image af EU er negativt).

Respondenter, der forventer, at deres levevilkår og deres nationale økonomi forbedres om et år, er mere tilbøjelige til at godkende EU's støtte til Ukraine (80-83 % mod 67-71 % af dem, der forventer, at de bliver værre). Tilsvarende er de, der er tilfredse med EU's og de nationale foranstaltninger, der er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger, mere tilbøjelige til at godkende denne støtte (88-89 % mod 68-70 % af dem, der ikke er tilfredse).

QA23 Samlet set godkender du eller misbilliger du Den Europæiske Unions støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (%)

"Godkendelse" i alt	I alt "Disapprove"
EU-27	76	21
Køn
Mand	76	22
Kvinde	76	21
Alder
15-24	79	18
25-39	75	23
40-54	74	23
55+	77	20
Uddannelse (slut på)
—15	72	24
16-19	73	25
20+	81	16
Studerer stadig	81	15
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	78	20
Ledere	83	15
Andre hvide kraver	79	19
Manuelle arbejdere	70	28
Personer i huset	68	29
Arbejdsløs	70	27
Pensioneret	77	20
Studerende	81	15
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	62	34
Fra tid til anden	69	28
Næsten aldrig/aldrig	82	16
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	72	25
Den nederste middelklasse	72	25
Middelklassen	78	20
Den øverste middelklasse	86	13
Overklassen	94	5
Billede af EU
Positiv	91	8
Neutral	73	23
Negativ	46	51
Den nationale økonomis forventede situation
Bedre	83	15
Værre	71	26
Samme	81	16
Forventninger til levevilkårene
Bedre	80	19
Værre	67	30
Samme	83	14
Tilfredshed med de nationale foranstaltninger, der er truffet for at tackle leveomkostningerne
Tilfreds	88	11
Ikke tilfreds	70	27
Tilfredshed med EU's foranstaltninger til håndtering af leveomkostningerne
Tilfreds	89	10
Ikke tilfreds	68	29

1.2. Inflation og stigende leveomkostninger

I lyset af det stigende inflationsniveau og den livsomkostningskrise, der påvirker husholdningernes købekraft, er størstedelen af EU-borgerne ikke tilfredse med de foranstaltninger, som EU og de nationale regeringer hidtil har truffet for at løse dette problem, idet andelene har været stabile siden oktober-november 2022.

Mere end tre ud af ti (33 %, ingen ændring siden oktober-november 2022) er tilfredse med de foranstaltninger, som deres nationale regeringer har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger. Næsten to tredjedele (65 %, + 1 procentpoint) siger, at de ikke er tilfredse, herunder 28 % (+ 1 procentpoint), som "allerede ikke er tilfredse".

En tilsvarende andel (32 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022) viser, at de er tilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet, mens 57 % (+ 1 procentpoint) ikke er tilfredse, herunder næsten en fjerdedel (23 %, + 1 procentpoint), som siger, at de slet ikke er tilfredse.

Som i den foregående undersøgelse har respondenterne en tendens til at være mere kritiske over for de foranstaltninger, som deres nationale regeringer har truffet, end dem, der er truffet af EU (henholdsvis 65 % mod 57 % "ikke tilfredse"), selv om der er større sandsynlighed for, at svarene "ved ikke" gives i forhold til EU end i forhold til de nationale regeringer (11 % mod 2 %).

Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 Den (nationale) regering? EU? I alt "Satisfied" Ved ikke I alt "ikke tilfreds" Marts 2023 — oktober/november 2022 QA24 Hvor tilfreds er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) med (EU27) (%) Flertallet er tilfredse med de foranstaltninger, som de nationale regeringer hidtil har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger i tre lande, nemlig Luxembourg (63 %), Danmark (54 %) og Irland (51 %). I de resterende 24 lande er flertallet imidlertid ikke tilfredse med deres nationale regeringers indsats. Dette er især tilfældet for Grækenland (85 %), Cypern og Slovakiet (begge 84 %).

I alt "Satisfied" Ved ikke I alt "ikke tilfreds" QA24.1 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) af — (NATIONALITY) regering? (%) I tre medlemsstater siger et flertal af respondenterne, at de er tilfredse med de foranstaltninger, som EU hidtil har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger: Polen (51 %), Irland (47 %) og Danmark (42 %). I 23 lande er størstedelen ikke tilfredse med de højeste andele i Cypern (82 %), Grækenland (78 %) og Slovakiet (72 %). Udtalelserne er opdelt i Luxembourg (45 % "tilfreds" mod 45 % "ikke tilfreds").

I alt "Satisfied" Ved ikke I alt "ikke tilfreds" QA24.2 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle EU's stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser)? (%)

Sammenlignet med oktober-november 2022 er tilfredsheden med de foranstaltninger, som de nationale regeringer har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger, faldet i 14 lande. Malta (34 %, -32 procentpoint) tegner sig for et særligt stort fald i tilfredsheden efterfulgt af Portugal (28 %, -11 procentpoint) og Slovenien (25 %, -10 procentpoint). Til gengæld er tilfredsheden steget i seks lande: Polen (47 %, + 9 procentpoint), Danmark (54 %, + 8 procentpoint), Belgien (44 %, + 8 procentpoint), Tyskland (39 %, + 8 procentpoint), Litauen (29 %, + 8 procentpoint) og Letland (26 %, + 4 procentpoint).

Tilfredsheden med de foranstaltninger, som EU har truffet, er faldet siden oktober-november 2022 i 13 lande med et fald på mere end 10 procentpoint i Malta (28 %, -24 procentpoint), Portugal (33 %, -12 procentpoint) og Slovenien (23 %, -11 procentpoint). Denne andel er derimod steget i otte lande, især i Tyskland (36 %, + 9 procentpoint), Letland (33 %, + 9 procentpoint) og Belgien (39 %, + 8 procentpoint). Resultaterne er stabile i yderligere seks lande.

QA24.2 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle EU's stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser)? (%)

I alt "Satisfied"	I alt "Ikke tilfreds"
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	32	-1	57	1	11	0
VÆR	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
EL	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
DET	44	6	51	-5	5	-1
CY	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
LU	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
AT	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

Et dybt udspring i sociodemografiske lag viser konsekvente mønstre i holdningen til de foranstaltninger, som de nationale regeringer og EU har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger. Tilfredshedsniveauet varierer alt efter respondenternes uddannelsesniveau og socioøkonomiske forhold. De, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover (36 % for de nationale regeringer og 35 % for EU), er mere tilbøjelige til at blive tilfredse end dem, der forlod 15 år eller yngre (31 % og 27 %). Når man ser på socioøkonomiske faktorer, er tilfredsheden størst blandt lederne (40 % for regeringerne og, sammen med andre funktionærer, 40 % for EU), og dem, der sjældent eller aldrig oplever problemer med at betale deres regninger (37 % og 35 %), mens de er lavest blandt de arbejdsløse (20 % og 21 %) og dem, der har svært ved at betale deres regninger det meste af tiden (21 % og 20 %).

Respondenter, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt billede til at være tilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet (48 % mod 10 %). Desuden er de også mere tilbøjelige til at være tilfredse med deres nationale regeringers indsats (44 % mod 17 %).

De, der forventer, at situationen i deres nationale økonomi og deres levevilkår forbedres om et år, er mere tilbøjelige til at blive tilfredse med de trufne foranstaltninger. F.eks. er 47 % af dem, der forventer, at deres levevilkår bliver bedre, tilfredse med de foranstaltninger, der er truffet af deres nationale regeringer og EU, sammenlignet med 22 % af dem, der forventer en forværring af deres levevilkår.

Tilsvarende er de, der siger, at deres levestandard er blevet reduceret, mindre tilbøjelige til at sige, at de er tilfredse med de foranstaltninger, der er truffet af deres nationale regeringer og EU (23 % for begge) sammenlignet med dem, der siger, at de har oplevet en stigning eller ikke forventer nogen ændringer (49 % for de nationale regeringer og 45 % for EU).

QA24 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) ved at... (% — EU27)

Den (nationale) regering	EU
EU-27	33	32
Køn
Mand	34	33
Kvinde	32	31
Alder
15-24	32	34
25-39	32	34
40-54	33	33
55+	34	30
Uddannelse (slut på)
—15	31	27
16-19	32	32
20+	36	35
Studerer stadig	34	34
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	36	33
Ledere	40	40
Andre hvide kraver	35	40
Manuelle arbejdere	29	29
Personer i huset	25	26
Arbejdsløs	20	21
Pensioneret	34	29
Studerende	34	34
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	21	20
Fra tid til anden	27	30
Næsten aldrig/aldrig	37	35
Billede af EU
Positiv	44	48
Neutral	27	24
Negativ	17	10
Den nationale økonomis forventninger
Bedre	58	54
Værre	22	24
Samme	41	40
Forventninger til levevilkårene
Bedre	47	47
Værre	22	22
Samme	40	38
Din levestandard har..
Er allerede blevet reduceret	23	23
Endnu ikke reduceret, men vil være	40	40
Ikke ændret/ forhøjet	49	45

1.3. Borgernes liv i en tid med mange kriser

Ændringer i europæernes levestandard

Næsten otte ud af ti har allerede oplevet et fald eller forudset et fald i deres levestandard i løbet af det næste år, selv om denne andel er i tilbagegang.

Respondenterne blev bedt om at tænke på deres personlige levestandard og overveje spørgsmål såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser. Halvdelen af respondenterne siger, at deres levestandard allerede er blevet reduceret, og de forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. Næsten tre ud af ti (29 %) angiver, at deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men de mener, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. Næsten en femtedel (19 %) forventer ingen ændring eller indvirkning på deres levestandard, mens 1 % siger, at deres levestandard er steget.

Ved ikke 1 Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. 50 Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. 29 Du forventer ikke nogen ændring eller indflydelse på din levestandard 19 Din levestandard eller levestandard er steget 1 Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år + 4 Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, ​​at det vil være tilfældet krig næste år -10 Du forventer ingen ændring eller indvirkning på din levestandard + 5 Din levestandard er steget 0 Kender ikke + 1 QA25 Mange elementer såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Når du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilke af disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (%) Endnu en gang er disse resultater i tråd med resultaterne af standard Eurobarometer-undersøgelsen i januar-februar 2023, som mere specifikt fokuserede på krigens indvirkning på den personlige økonomi, idet et stort flertal af EU-borgerne (63 %) sagde, at krigen i Ukraine har alvorlige finansielle konsekvenser for dem personligt19 Europa-Kommissionen, standard Eurobarometer 98-vinter 2022-2023 (EB 98.2), tilgængelig på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Ved at sammenligne disse resultater med dem, der blev observeret i oktober-november 2022, opstår der et blandet billede, når det drejer sig om ændringer i EU-borgernes levestandard. På den ene side er andelen af dem, der har set deres levestandard forværret, steget en smule (+ 4 procentpoint). På den anden side er respondenterne i øjeblikket langt mindre tilbøjelige til at sige, at selv om deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, forventer de stadig en forværring i løbet af det næste år (-10 procentpoint), og de er også mere tilbøjelige til at indikere, at de ikke forventer nogen ændring (+ 5 procentpoint).

I 24 lande (sammenlignet med 14 i oktober-november 2022) er det mest almindelige svar fra respondenterne, at deres levestandard allerede er blevet reduceret, og de forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. Andelen af personer, der har oplevet en forringelse af deres levestandard, er særlig høj i Cypern (76 %), Grækenland og Spanien (begge 66 %).

I Danmark og Nederlandene (begge 42 %) siger de fleste respondenter, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på din levestandard, mens de i Sverige (37 %) er mest tilbøjelige til at indikere, at deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men at de mener, at dette vil være tilfældet i løbet af det næste år.

Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. Du forventer ingen ændring eller indvirkning på din levestandard Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. QA25 Mange elementer såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Når du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilke af disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (% — det mest nævnte svar efter land) I 17 lande er respondenterne mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at deres levestandard allerede er blevet reduceret, og at det stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. Der ses stigninger på mindst 10 procentpoint i Spanien (66 %, + 12 procentpoint), Bulgarien (62 %, + 11 procentpoint), Slovakiet (52 %, + 11 procentpoint), Irland (57 %, + 10 procentpoint) og Polen (47 %, + 10 procentpoint). Faldet i denne andel af respondenterne kan ses i Danmark (34 %, -5 procentpoint), Letland (34 %, -4 procentpoint), Belgien (47 %, -3 procentpoint) og Malta (62 %, -3 procentpoint).

De andele, hvis levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men forventer, at dette vil ske i løbet af det næste år, er faldende i alle lande, mest markant i Luxembourg (31 %, -18 procentpoint), Danmark (22 %, -16 procentpoint), Tjekkiet (26 %, -16 procentpoint), Finland (30 %, -16 procentpoint) og Slovakiet (34 %, -16 procentpoint). Omvendt er respondenterne i øjeblikket mere tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard i 17 lande. Dette er især tilfældet for Danmark (42 %, + 20 procentpoint), Belgien (23 %, + 12 procentpoint) og Nederlandene (42 %, + 12 procentpoint).

QA25 Mange elementer såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Når du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilke af disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (%)

Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Du forventer ingen ændring eller indvirkning på din levestandard	Din levestandard er steget	Ved ikke	Total "Du tror, ​​at din levestandard vil falde i det næste år"
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
VÆR	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
EL	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
DET	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
CY	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
LU	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
AT	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

Borgere fra de fleste sociodemografiske kategorier har oplevet en forringelse af deres levestandard og forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år.

Respondenter i alderen 15-24 år er mindre tilbøjelige til at sige, at de allerede har oplevet en nedgang i deres levestandard (43 % mod 49 %-52 % af dem i ældre aldersgrupper) og lidt mere tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard (22 % mod 17 %-19 %). Respondenter, der forlod en fuldtidsuddannelse på 15 år eller derunder, er mere tilbøjelige til at sige, at de allerede har set deres levestandard forværres (61 % mod 41 % af dem, der afsluttede 20 år eller ældre), mens de, der forlod uddannelsen i en alder af 20 år eller ældre, er de mest tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer nogen ændringer (23 % mod 14-15 % af dem, der afsluttede 19 år eller yngre).

Respondenter i en værre socioøkonomisk situation er mere tilbøjelige til at sige, at de har oplevet en forringelse af deres levestandard og mindre tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer ændringer. For eksempel siger mere end to tredjedele (67 %) af de arbejdsløse, at de har set deres levestandard forværres sammenlignet med 38 % af lederne. Tilsvarende siger mere end tre fjerdedele (78 %) af dem, der har svært ved at betale deres regninger det meste af tiden, at de har oplevet en forringelse af deres levestandard sammenlignet med 41 % af dem, der aldrig eller sjældent har problemer.

De højere respondenter placerer sig selv på den sociale stige, jo mindre sandsynligt er de at sige, at de har set deres levestandard forværres: 26-28 % af dem, der betragter sig selv som en del af den øverste eller øvre middelklasse i samfundet, siger dette, sammenlignet med 67 % af dem, der ser sig selv som arbejderklasse.

QA25 Mange elementer såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Når du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilke af disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (%)

Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Du forventer ingen ændring eller indvirkning på din levestandard	Din levestandard er steget
EU-27	50	29	19	1
Køn
Mand	48	29	20	2
Kvinde	52	29	17	1
Alder
15-24	43	29	22	3
25-39	49	31	17	2
40-54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Uddannelse (slut på)
—15	61	23	14	1
16-19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Studerer stadig	41	30	25	1
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	45	30	23	2
Ledere	38	33	26	2
Andre hvide kraver	45	34	18	2
Manuelle arbejdere	56	28	13	2
Personer i huset	61	23	14	2
Arbejdsløs	67	18	12	1
Pensioneret	53	26	19	1
Studerende	41	30	25	1
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	78	13	7	1
Fra tid til anden	62	26	10	1
Næsten aldrig/aldrig	41	32	24	2
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	41	34	23	2
Neutral	51	29	17	1
Negativ	65	20	13	1

Hvordan går det i borgernes privatliv?

Tæt på to tredjedele (64 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) føler, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt, mens lidt over en femtedel (22 %, -2 procentpoint) siger, at tingene går i den forkerte retning.

I betragtning af det lille fald i den samlede andel af dem, der allerede har oplevet et fald i deres levestandard eller forudser en i løbet af det næste år, er det ikke overraskende, at den andel, der siger, at tingene går i den rigtige retning, har stabiliseret sig i den nuværende undersøgelse efter en forværring mellem april-maj og oktober-november 2022.

Tingene går i den rigtige retning 64 Ved ikke 5 Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) 9 Det går i den forkerte retning 22 D73.4 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (EU27) (%) I alle medlemsstater føler flertallet, at tingene går i den rigtige retning for dem personligt, og mere end otte ud af ti deler denne følelse i Sverige (83 %), Danmark (82 %), Nederlandene og Luxembourg (begge 81 %). På den anden side af spektret er mindre end halvdelen i Polen, Portugal (både 47 %) og Rumænien (48 %) positive med hensyn til deres privatliv.

Tingene går i den forkerte retning Tingene går i den rigtige retning Hverken den ene eller den anden (Spontaneous) Ved ikke D73.4 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (%) Optimismen om, at tingene går i den rigtige retning i deres personlige liv, er mere udbredt, end det var i oktober-november 2022 i ni lande, især Belgien (64 %, + 10 procentpoint), Italien (59 %, + 9 procentpoint), Danmark (82 %, + 7 procentpoint) og Finland (69 %, + 7 procentpoint). Dette er i stedet faldet i Tjekkiet (65 %, -6 procentpoint), Østrig (66 %, -5 procentpoint) og Slovakiet (56 %, -4 procentpoint). Den andel, der føler, at tingene går i den rigtige retning, er forblevet stabil eller uændret i 15 lande.

D73.4 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (%)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Hverken den ene eller den anden (Spontaneous)	Ved ikke
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
VÆR	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
EL	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
DET	59	9	29	-7	8	0	4	-2
CY	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
LU	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
AT	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Jo yngre respondenterne er, jo mere sandsynligt er de at føle sig optimistiske med hensyn til den retning, tingene går i deres personlige liv (74 % af dem i alderen 15-24 mod 60 % af dem i alderen 55 år eller derover). Uddannelsesniveauet spiller også en rolle, idet 72 % af dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, føler, at tingene går i den rigtige retning, sammenlignet med 52 %, der føler sig sådan blandt dem, der forlod en uddannelse på 15 år eller derunder.

Ledere (79 %) er mest tilbøjelige til at være positive (sammenlignet med 42 % af de arbejdsløse), og det samme gælder dem, der har mindst økonomiske vanskeligheder (75 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger mod 34 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden). Desuden deles følelsen af, at tingene går i den forkerte retning i deres liv, af et flertal blandt dem, der har de største vanskeligheder med at betale deres regninger (49 %).

De, der placerer sig højere på den sociale stige, er mere tilbøjelige til at føle sig positive med hensyn til den retning, deres liv tager (83 % af dem, der betragter sig selv som en del af den øvre eller øvre middelklasse mod 51 % af dem, der ser sig selv som arbejderklasse).

Endelig er de, der har set deres levestandard forværret, langt mindre tilbøjelige til at føle, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt end dem, der ikke (endnu) har oplevet et fald (55 % mod 72-78 %).

D73.4 På nuværende tidspunkt, vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (% — EU27)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Ved ikke
EU-27	64	22	5
Køn
Mand	66	21	4
Kvinde	63	23	5
Alder
15-24	74	16	3
25-39	68	20	4
40-54	63	24	4
55+	60	23	6
Uddannelse (slut på)
—15	52	29	7
16-19	60	26	4
20+	72	16	4
Studerer stadig	77	13	4
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	69	18	5
Ledere	79	11	3
Andre hvide kraver	67	22	4
Manuelle arbejdere	59	27	4
Personer i huset	52	31	7
Arbejdsløs	42	41	4
Pensioneret	61	22	6
Studerende	77	13	4
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	34	49	5
Fra tid til anden	50	35	5
Næsten aldrig/aldrig	75	13	4
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	51	31	6
Den nederste middelklasse	55	30	4
Middelklassen	71	17	4
Den øverste middelklasse	83	10	2
Overklassen	83	11	3
Din levestandard har
Er allerede blevet reduceret	55	28	5
Endnu ikke reduceret, men vil være	72	17	4
Ikke ændret/stigning	78	13	3

Borgernes forventninger til deres levevilkår om et år

Omkring fire ud af ti (39 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022) forventer, at deres levevilkår bliver værre om et år, mens lidt mere end en ud af ti (12 %, -1 procentpoint) mener, at de vil være bedre. De fleste (46 %, + 4 procentpoint) forventer, at de forbliver de samme.

Som det er tilfældet med optimisme med hensyn til den fremtidige retning, deres privatliv tager, er forventningerne om, at levevilkårene vil blive forværret, også stabiliseret efter en stor stigning mellem november-december 2021 og oktober-november 2022.

Bedre 12 Værre 39 Samme 45 Ved ikke 3 SD21.1 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (EU27) (%) I otte lande mener flertallet, at levevilkårene vil blive værre i det kommende år med de højeste andele i Slovakiet (59 %), Tjekkiet (55 %), Frankrig og Grækenland (begge 49 %). I de resterende 19 lande forventer flertallet, at levevilkårene forbliver de samme. Dette gælder især Danmark, Finland (både 65 %) og Nederlandene (62 %).

I alle lande mener mindre end en ud af fem, at deres levevilkår vil være bedre om et år. Respondenterne er mest tilbøjelige til at dele dette synspunkt i Letland (19 %), Kroatien og Danmark (begge 18 %).

I otte lande er respondenterne mindre tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at forvente, at deres levevilkår bliver bedre om et år med de største fald i Sverige (12 %, -7 procentpoint), Luxembourg (11 %, -6 procentpoint) og Rumænien (17 %, -6 procentpoint).

Bedre Det samme Værre Ved ikke SD21.1 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (%)

Spanien (37 %, + 8 procentpoint), Luxembourg (42 %, + 7 procentpoint), Frankrig (49 %, + 4 procentpoint) og Slovenien (43 %, + 4 procentpoint) er de eneste lande, hvor andelene, der forventer, at deres levevilkår forværres i løbet af det næste år, er steget. På den anden side er denne andel af respondenterne faldet i 11 lande, mest markant i Malta (38 %, -9 procentpoint), Letland (23 %, -9 procentpoint), Ungarn (35 %, -8 procentpoint) og Litauen (26 %, -8 procentpoint).

SD21.1 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (%)

Bedre	Værre	Det samme	Ved ikke
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
VÆR	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
EL	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
DET	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
CY	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
LU	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
AT	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

Respondenter i de fleste sociodemografiske grupper er mere tilbøjelige til at tro, at deres levevilkår vil være værre om et år end at tro, at de vil være bedre.

Respondenter på 25 år og derover er mere tilbøjelige end dem i alderen 15-24 år til at forvente, at deres levevilkår bliver værre (37-41 % mod 30 %). Følelsen af, at levevilkårene vil blive værre, er også mere udbredt blandt respondenter, der afsluttede en fuldtidsuddannelse, inden de fyldte 20 år (43-46 % mod 35 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover).

De arbejdsløse (48 %), husfolk (46 %) og manuelle arbejdstagere (45 %) er mest tilbøjelige til at tro, at deres levevilkår vil blive værre om et år, især når de sammenlignes med ledere (31 %). Det samme gælder for dem, der har de største vanskeligheder med at betale deres regninger (61 % mod 32 % af dem, der aldrig eller sjældent har problemer).

Respondenter, der betragter sig selv som en del af samfundets overklasse, er de eneste, hvor følelsen af, at levevilkårene vil være bedre, er fremherskende (26 % "bedre" mod 20 % "værre"), og sammen med dem, der ser sig selv som den øverste middelklasse (22 %), er de mindst tilbøjelige til at forvente, at forholdene vil blive værre (sammenlignet med 50 % af dem, der betragter sig selv som arbejderklasse).

Respondenter, der bor i landsbyer eller små/mellemstore byer, er mere tilbøjelige end dem, der bor i større byer, til at forvente, at situationen bliver værre (40-41 % mod 35 %).

Andelen af respondenter, der forventer, at deres levevilkår forbedres i løbet af det næste år, er den højeste blandt 15-24-årige (20 %), arbejdsløse (19 %) og dem, der ser sig selv som overklasse (26 %).

SD21.1 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (EU27) (%)

Bedre	Værre	Det samme	Ved ikke
EU-27	12	39	46	3
Køn
Mand	14	37	46	3
Kvinde	10	41	46	3
Alder
15-24	20	30	45	5
25-39	18	37	42	3
40-54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Uddannelse (slut på)
—15	7	46	43	4
16-19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Studerer stadig	18	28	48	6
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	15	34	48	3
Ledere	14	31	53	2
Andre hvide kraver	13	36	48	3
Manuelle arbejdere	14	45	38	3
Personer i huset	9	46	42	3
Arbejdsløs	19	48	29	4
Pensioneret	5	42	50	3
Studerende	18	28	48	6
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	11	61	26	2
Fra tid til anden	11	49	37	3
Næsten aldrig/aldrig	13	32	52	3
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	9	50	38	3
Den nederste middelklasse	9	48	40	3
Middelklassen	14	34	49	3
Den øverste middelklasse	16	22	60	2
Overklassen	26	20	53	1
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	10	41	46	3
Lille/mellemstor by	13	40	44	3
Den store by	13	35	48	4

Borgernes forventninger til deres nationale økonomi

Ved ikke 4 Samme 31 Værre 52 Bedre 13 SD21.2 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (nationalitet) (EU27) (%) EU-borgerne er blevet mindre pessimistiske med hensyn til deres nationale økonomi, selv om dette ikke direkte udmønter sig i et stærkere positivt perspektiv. Et flertal af respondenterne (52 %) forventer, at den nationale økonomiske situation forværres om et år. Denne andel er faldet med otte procentpoint siden oktober-november 2022 efter en betydelig stigning i denne andel af respondenterne mellem november-december 2021 og oktober-november 2022 (+ 23 procentpoint). Omkring tre ud af ti (31 %) mener, at situationen vil forblive den samme — en stigning på syv procentpoint. Endelig forventer mere end én ud af ti (13 %, + 2 procentpoint), at situationen vil blive bedre i løbet af det næste år.

I alle medlemsstater på nær én forventer flertallet, at situationen i deres nationale økonomi bliver værre om et år med andele fra 69 % i Sverige, 68 % i Slovakiet og 64 % i Tjekkiet, 40 % i Italien og 42 % i Litauen og Cypern. Danmark (34 %) er det eneste land, hvor respondenter, der forventer, at situationen forværres, er i mindretal.

Sammen med Danmark (42 %) mener relativt høje andel af respondenter i Cypern (40 %), Italien (39 %) og Litauen (38 %) at situationen med den nationale økonomi vil forblive den samme. Mindre end en ud af fem i hvert land forventer, at situationen bliver bedre. Respondenterne i Danmark, Østrig (både 19 %), Italien og Malta (18 %) er mest optimistiske.

Bedre Det samme Værre SD21.2 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen i (NATIONALITET)økonomien (%) I 21 lande har der været fald i andelene, der forventer, at situationen i den nationale økonomi bliver værre om et år. Der ses et fald på mindst 10 procentpoint i ni lande, især i Tyskland (54 %, -20 procentpoint), Nederlandene (52 %, -17 procentpoint) og Litauen (42 %, -16 procentpoint).

Optimismen med hensyn til den nationale økonomis situation i løbet af det næste år er steget i otte lande, navnlig i Tyskland (15 %, + 9 procentpoint), Østrig (19 %, + 5 procentpoint), Ungarn (13 %, + 5 procentpoint) og Finland (14 %, + 5 procentpoint).

SD21.2 Jegn et års tid, tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre, eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (nationalitet) (%)

Bedre	Værre	Det samme	Ved ikke
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
VÆR	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
EL	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
DET	18	0	40	-9	39	10	3	-1
CY	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
LU	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
AT	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

Sociodemografiske resultater svarer til dem, der observeres for forventninger til levevilkår. Respondenter over 24 år er mere tilbøjelige end deres yngre modparter til at forvente, at situationen i deres nationale økonomi forværres om et år (52-55 % mod 45 %).

Husfolk (60 %), arbejdsløse og manuelle arbejdstagere (begge 57 %) er mest tilbøjelige til at tro, at den nationale økonomiske situation vil blive værre sammenlignet med ledere (51 %), selvstændige og andre funktionærer (begge 50 %).

Respondenter, der har svært ved at betale deres regninger det meste af tiden, er meget mere tilbøjelige end dem, der sjældent eller aldrig har svært ved at forvente, at situationen bliver værre (67 % mod 48 %). Tilsvarende er de, der betragter sig selv som en del af samfundets overklasse, mindre tilbøjelige end dem, der betragter sig selv som arbejderklasse eller lavere middelklasse til at tro, at den nationale økonomiske situation vil forværres (43 % mod 57-58 %).

Forventningerne til den nationale økonomiske situation hænger også sammen med forventningerne vedrørende levevilkårene. Mere end otte ud af ti (86 %) af dem, der forventer, at deres levevilkår bliver værre, forventer også dette for deres nationale økonomi.

Optimisme omkring udsigterne for deres nationale økonomi på et år er mest udbredt blandt 15-24-årige (15 %), ledere (16 %), dem, der aldrig eller sjældent har svært ved at betale deres regninger (15 %) og dem, der ser sig selv som tilhører den øverste eller øvre middelklasse (19-20 %).

SD21.2 Om et år tror du, at hver af de følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (NATIONALITET) (% — EU-27)

Bedre	Værre	Det samme	Ved ikke
EU-27	13	52	31	4
Køn
Mand	14	50	31	5
Kvinde	12	54	30	4
Alder
15-24	15	45	33	7
25-39	14	54	29	3
40-54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	15	50	31	4
Ledere	16	51	31	2
Andre hvide kraver	15	50	32	3
Manuelle arbejdere	12	57	27	4
Personer i huset	9	60	28	3
Arbejdsløs	11	57	27	5
Pensioneret	11	51	32	6
Studerende	15	43	35	7
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	8	67	21	4
Fra tid til anden	10	57	29	4
Næsten aldrig/aldrig	15	48	33	4
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	8	58	29	5
Den nederste middelklasse	10	57	29	4
Middelklassen	15	48	33	4
Den øverste middelklasse	19	49	29	3
Overklassen	20	43	36	1
Forventninger til levevilkårene
Bedre	56	28	14	2
Værre	4	86	8	2
Samme	9	31	57	3

Vanskeligheder med at betale regninger

Størstedelen af respondenterne (63 %) har aldrig eller næsten aldrig problemer med at betale deres regninger, hvilket er en stigning på tre procentpoint siden oktober-november 2022. Næsten tre ud af ti (28 %, -2 procentpoint) har vanskeligheder fra tid til anden, og mindre end en ud af ti (8 %, -1 procentpoint) har vanskeligheder det meste af tiden.

I alle medlemsstater på nær én forventer flertallet, at situationen i deres nationale økonomi bliver værre om et år med andele fra 69 % i Sverige, 68 % i Slovakiet og 64 % i Tjekkiet, 40 % i Italien og 42 % i Litauen og Cypern. Danmark (34 %) er det eneste land, hvor respondenter, der forventer, at situationen forværres, er i mindretal.

Det meste af tiden 8 Fra tid til anden 28 Næsten aldrig! Aldrig 63 D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde problemer med at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (EU27) (%) I 20 lande siger flertallet, at de aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, med de højeste andele i Sverige (92 %), Danmark (88 %) og Finland (82 %).

Respondenterne i Grækenland (37 %) er langt de mest tilbøjelige til at sige, at de har svært ved at betale deres regninger det meste af tiden, efterfulgt af respondenterne i Portugal (21 %) og Bulgarien (19 %). Grækenland er også det eneste land, hvor andelen af respondenter, der har vanskeligheder det meste af tiden, er højere end det land, der aldrig eller næsten aldrig har problemer (15 %).

Næsten aldrig/aldrig Fra tid til anden Det meste af tiden Afslag (spontan) D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde problemer med at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (%)

Sammenlignet med oktober-november 2022 er respondenter i Malta (73 %, + 23 procentpoint) betydeligt mere tilbøjelige til at sige, at de aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale deres regninger, efterfulgt af dem i Italien (45 %, + 11 procentpoint), Slovenien (73 %, + 6 procentpoint) og Cypern (45 %, + 5 procentpoint). Malta (6 %, -6 procentpoint) og Italien (8 %, -5 procentpoint) er også de lande, hvor der har været et betydeligt fald i andelen af respondenter, der siger, at de har problemer det meste af tiden.

D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde problemer med at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (%)

Det meste af tiden	Fra tid til anden	Næsten aldrig/aldrig	Afslag (spontan)
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
VÆR	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
EL	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
DET	8	-5	45	-6	45	11	2	0
CY	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
LU	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
AT	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

Den sociodemografiske analyse viser, at de ældste respondenter (55 år eller derover) er mest tilbøjelige til at sige, at de aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger (66 % mod 59-61 % af dem i alderen 15-54). Det samme gælder for dem med det højeste uddannelsesniveau (75 % af dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, og 51-57 % af dem, der forlod skolen på 19 år eller derunder).

Ledere (81 %) er mest tilbøjelige til at sige, at de aldrig eller næsten aldrig har problemer, især i forhold til arbejdsløse (33 %). De højere respondenter placerer sig selv på den sociale stige, desto mere sandsynligt er det, at de siger, at de aldrig eller sjældent oplever økonomiske vanskeligheder (87-91 % af dem, der ser sig selv som en del af den øverste eller øvre middelklasse i samfundet mod 45 % af dem, der betragter sig selv som arbejderklasse).

De, der har set deres levestandard reduceret, er mindst tilbøjelige til at sige, at de aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale deres regninger (51 % mod 70-79 % af dem, der siger, at deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men forventer det, og dem, der ikke har oplevet nogen ændringer).

Andelene, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, er højest blandt dem, der afsluttede en uddannelse på 15 år eller yngre (15 %), arbejdsløse (28 %) og dem, der betragter sig selv som en del af arbejderklassen (18 %).

D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde problemer med at betale dine regninger i slutningen af måneden...?

Det meste af tiden	Fra tid til anden	Næsten aldrig/aldrig
EU-27	8	28	63
Køn
Mand	8	26	64
Kvinde	8	30	61
Alder
15-24	8	29	59
25-39	9	30	61
40-54	9	30	60
55+	8	25	66
Uddannelse (slut på)
—15	15	33	51
16-19	9	33	57
20+	5	19	75
Studerer stadig	6	26	63
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	8	24	67
Ledere	2	16	81
Andre hvide kraver	6	29	64
Manuelle arbejdere	10	36	53
Personer i huset	15	37	48
Arbejdsløs	28	39	33
Pensioneret	7	24	68
Studerende	6	26	63
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	18	36	45
Den nederste middelklasse	12	37	50
Middelklassen	4	25	70
Den øverste middelklasse	2	10	87
Overklassen	0	8	91
Din levestandard har
Er allerede blevet reduceret	13	35	51
Endnu ikke reduceret, men vil være	4	25	70
Ikke ændret/stigning	4	16	79

1.4. Demokratiets tilstand i EU

De fleste europæere er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på, både i EU og i deres land. Mere end halvdelen (54 %) er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i EU, herunder en ud af tyve, der er "meget tilfredse". Disse tal har været uændrede siden oktober-november 2022. Omkring fire ud af ti (41 %, + 1 procentpoint) siger, at de ikke er tilfredse, med en ud af ti (ingen ændring), som "allerede ikke er tilfredse".

På samme måde er næsten seks ud af ti (56 %) tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i deres land, og 7 % siger, at de er "meget tilfredse". Selv i dette tilfælde har tallene været uændrede siden oktober-november 2022. Omkring fire ud af ti (42 %, ingen ændring) er ikke tilfredse, herunder 11 % (-1 procentpoint), som "allerede ikke er tilfredse".

Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 SD18a Er du i det hele taget meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde demokratiet fungerer i (Vores land)? SD18b Og hvad med den måde, demokratiet fungerer på i EU? I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke Marts 2023 — oktober/november 2022

I 24 lande er flertallet tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på EU-plan, med de højeste andele i Irland (82 %), Luxembourg (73 %) og Danmark (72 %). Grækenland (34 % "tilfreds" mod 61 % "ikke tilfreds"), Slovakiet (37 % mod 54 %) og Frankrig (42 % mod 48 %) er de eneste lande, hvor kun et mindretal er tilfredse. Relativt høje andele, der er "meget tilfredse" med den måde, demokratiet fungerer på i EU, findes i Irland (21 %) og Danmark (14 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke SD18b Og hvad med den måde, demokratiet fungerer på i EU? (%)

Flertallet i 19 lande er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i deres land, og dem i Finland (88 %), Danmark og Irland (86 %) er mest tilfredse. Tilfredshedsniveauet er det laveste i Grækenland (29 %), Slovakiet (31 %) og Bulgarien (35 %). I disse lande såvel som i andre fire er utilfredshed flertallets opfattelse, mens holdningerne er delte i Malta (49 % "tilfreds" mod 49 % ikke tilfredse). Mere end en femtedel af respondenterne i Danmark (40 %), Finland (28 %), Irland (25 %) og Sverige (24 %) er "meget tilfredse" med den måde, demokratiet fungerer på nationalt plan.

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke SD18a Er du i det hele taget meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde demokratiet fungerer i (Vores land)? (%)

Graden af tilfredshed med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på nationalt plan, er steget i 12 medlemsstater siden oktober-november 2022 og mest markant i Nederlandene (71 %, + 12 procentpoint), Cypern (50 %, + 10 procentpoint) og Litauen (53 %, + 8 procentpoint). Tilfredsheden er faldet i syv lande, idet Malta (49 %, -21 procentpoint) har oplevet et meget stort fald, efterfulgt af Rumænien (41 %, -6 procentpoint) og Portugal (63 %, -5 procentpoint).

SD18a Er du i det hele taget meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde demokratiet fungerer i (Vores land)? (%)

Meget tilfreds	Rimeligt tilfreds	Ikke særlig tilfreds	Slet ikke tilfreds	Ved ikke	Ved ikke	I alt "Ikke tilfreds"
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
VÆR	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
EL	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
DET	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
CY	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
LU	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
AT	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Tilfredsheden med den måde, demokratiet fungerer på i EU, er steget i ti lande sammenlignet med oktober-november 2022. Cypern (56 %, + 13 procentpoint) tegner sig for en stor stigning i andelen af tilfredse, efterfulgt af Letland (71 %, + 8 procentpoint) og Belgien (64 %, + 8 procentpoint). Denne andel af respondenterne er faldet i seks lande, især i Malta (61 %, -11 procentpoint), Tjekkiet (51 %, -7 procentpoint) og Danmark (72 %, -6 procentpoint).

SD18b Og hvad med den måde, demokratiet fungerer på i EU? (%)

Meget tilfreds	Rimeligt tilfreds	Ikke særlig tilfreds	Slet ikke tilfreds	Ved ikke	Ved ikke	I alt "Ikke tilfreds"
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
VÆR	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
EL	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
DET	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
CY	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
LU	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
AT	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

Den sociodemografiske analyse fremhæver lignende mønstre, når det drejer sig om tilfredshed med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på både EU-plan og nationalt plan, idet yngre og mere uddannede respondenter og dem, der befinder sig i en bedre socioøkonomisk situation, er mere tilbøjelige til at blive tilfredse.

Respondenter i alderen 15-24 år er mest tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i både EU (61 % mod 51-56 % af dem i alderen 25 år og derover) og nationalt niveau (62 % mod 55-56 %). Respondenter, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er også mere tilfredse end dem, der afsluttede i alderen 19 år eller derunder (61 % mod 43-51 % på EU-plan, 63 % mod 49-52 % på nationalt plan).

Ledere (66 % på EU-plan, 69 % på nationalt plan) er mest tilbøjelige til at være tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på, især i forhold til arbejdsløse (40 % og 41 %). Respondenter, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, er mere tilbøjelige til at blive tilfredse end dem, der oftere har vanskeligheder (60 % mod 32-48 % på EU-plan, 64 % mod 32-47 % på nationalt plan).

Desuden er de, der har et positivt billede af EU, mere tilbøjelige end dem, der har et negativt image til at være tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i EU (78 % mod 16 %). Det samme gælder Europa-Parlamentets image (81 % mod 19 %).

SD18 I det hele taget er du meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke særlig tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde, demokratiet fungerer på. (% — EU27)

(Vores land)	EU
EU-27	56	54
Køn
Mand	58	56
Kvinde	56	53
Alder
15-24	62	61
25-39	56	56
40-54	55	54
55+	56	51
Uddannelse (slut på)
—15	49	43
16-19	52	51
20+	63	61
Studerer stadig	65	65
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	58	55
Ledere	69	66
Andre hvide kraver	60	61
Manuelle arbejdere	50	48
Personer i huset	47	47
Arbejdsløs	41	40
Pensioneret	56	51
Studerende	65	65
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	32	32
Fra tid til anden	47	48
Næsten aldrig/aldrig	64	60
Billede af EU
Positiv	73	78
Neutral	51	43
Negativ	27	16
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	74	81
Neutral	56	48
Negativ	28	19

Tilfredshed med forskellige aspekter af demokratiet i EU

Denne undersøgelse vurderer også graden af tilfredshed med ti forskellige aspekter af EU's demokrati og konstaterer, at et flertal af EU-borgerne er tilfredse med 7 af disse 10 aspekter.

EU-borgerne er mest tilfredse med frie og retfærdige valg (70 %) og ytringsfrihed (70 %), efterfulgt af respekt for de grundlæggende rettigheder (66 %), individuelle borgeres mulighed for at deltage i det politiske liv (61 %) og mediediversitet (60 %). Flertallet er også tilfredse med civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, sammenslutninger, NGO'er) for at beskytte demokratiet (59 %) og retsstatsprincippet (58 %).

Frie og retfærdige valg Ytringsfrihed Den enkelte borgers mulighed for at deltage i det politiske liv (dvs. som kandidater ved valg, medlemmer af politiske partier) Mediediversitet Retsstatsprincippet (Le. respekt for retsvæsenets uafhængighed, valgsystemets integritet og upartiskhed) Meget satisfied Temmelig satisfied Ikke meget satisfied Slet ikke satisfied Ved ikke QA11 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? (EU27) (%) Ikke desto mindre er tilfredsheden betydeligt lavere for de politiske partier under hensyntagen til interesserne hos mennesker som dem (43 %), bekæmpelsen af desinformation i medierne (41 %) og bekæmpelsen af korruption (35 %). Det er også de eneste aspekter, hvor utilfredshed er fremherskende (henholdsvis 52 %, 52 % og 60 %).

Respekt for de grundlæggende rettigheder Civilsamfundets muligheder (Le. borgere, foreninger, N605) for at beskytte demokratiet Politiske partier under hensyntagen til interesserne hos folk som dig Bekæmpelse af desinformation i medierne (Le. false. overdrevet eller misrepræsenteret nyhedshistorie) Bekæmpelse af korruption Meget satisfied Temmelig satisfied Ikke meget satisfied Slet ikke satisfied Ved ikke QA11 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? (EU27) (%) Syv ud af ti er tilfredse med frie og retfærdige valg i EU, herunder omkring en femtedel (21 %), som er "meget tilfredse". Omvendt siger omkring en fjerdedel (26 %), at de ikke er tilfredse med dette aspekt.

Meget satisfied 21 Temmelig satisfied 49 Ikke meget satisfied 19 Slet ikke satisfied 7 Ved ikke 4 QA11.1 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Frie og retfærdige valg (EU27) (%)

I alle lande på nær ét er et flertal af respondenterne tilfredse med frie og retfærdige valg i EU med de højeste andele i Portugal (85 %), Nederlandene og Finland (begge 84 %). Den eneste undtagelse er Bulgarien, hvor 41 % er tilfredse, og 52 % er utilfredse. Sammen med Bulgarien er tilfredshedsniveauet lavest i Kroatien (49 %) og Rumænien (54 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.1 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Frie og retfærdige valg (%) Syv ud af ti er også tilfredse med ytringsfriheden, med en femte siger, at de er "meget tilfredse". Næsten tre ud af ti (28 %) er ikke tilfredse med dette aspekt.

Meget satisfied 20 Temmelig satisfied 50 Ikke meget satisfied 21 Slet ikke satisfied 7 Ved ikke 2 QA11.2 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Ytringsfrihed (EU27) (%) Respondenter, der er tilfredse med ytringsfriheden, er i flertal i alle lande. Andelene varierer fra mere end otte ud af ti i Danmark, Finland (begge 83 %), Irland og Nederlandene (begge 81 %) til seks ud af ti eller derunder i Slovakiet (53 %), Frankrig (59 %), Bulgarien, Tjekkiet, Grækenland og Letland (alle 60 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.2 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Ytringsfrihed (%)

To tredjedele af respondenterne (66 %) er tilfredse med respekten for de grundlæggende rettigheder, herunder 15 %, som er "meget tilfredse", mens tre ud af ti siger, at de ikke er tilfredse.

Meget satisfied 15 Temmelig satisfied 51 Ikke meget satisfied 23 Slet ikke satisfied 7 Ved ikke 4 QA11.6 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Respekt for de grundlæggende rettigheder (EU27) (%) Flertallet er tilfredse med respekten for de grundlæggende rettigheder i 26 EU-medlemsstater. Respondenterne er mest tilbøjelige til at være tilfredse med dette aspekt i Finland (85 %), Irland (81 %) og Nederlandene (78 %). I den modsatte ende af skalaen er Grækenland det eneste land, hvor de, der er tilfredse, er i mindretal (45 % "tilfreds" mod 54 % "dissatisfied"). Tilfredshedsniveauet er også relativt lavere i Slovakiet (50 %) og Rumænien (54 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.6 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Respekt for de grundlæggende rettigheder (%)

Omkring seks ud af ti (61 %) udtrykker tilfredshed med de enkelte borgeres mulighed for at deltage i det politiske liv, og 14 % siger, at de er "meget tilfredse". En tredjedel af respondenterne (33 %) er ikke tilfredse med dette aspekt af demokratiet i EU.

Meget satisfied 14 Temmelig satisfied 47 Ikke meget satisfied 25 Slet ikke satisfied 8 Ved ikke 6 QA11.4 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Individuelle borgeres mulighed for at deltage i det politiske liv (dvs. som kandidater ved valg, medlemmer af politiske partier) (EU27) (%)

Flertallet i alle lande er tilfredse med den enkelte borgers mulighed for at deltage i det politiske liv med andele fra mindst tre fjerdedele i Finland (77 %), Irland (76 %), Danmark og Polen (begge 75 %) til mindre end halvdelen i Frankrig (47 %) og Rumænien (49 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.4 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Individuelle borgeres mulighed for at deltage i det politiske liv (dvs. som kandidater ved valg, medlemmer af politiske partier) (%)

Seks ud af ti siger, at de er tilfredse med mediediversiteten i EU, herunder 14 %, som er "meget tilfredse". Lidt over en tredjedel (34 %) siger, at de ikke er tilfredse med dette aspekt.

Meget satisfied 14 Temmelig satisfied 46 Ikke meget satisfied 25 Slet ikke satisfied 9 Ved ikke 6 QA11.3 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Mediediversitet (EU27) (%) Tilfredshed med mediediversitet opvejer utilfredshed i alle EU's medlemsstater på nær én. Mere end syv ud af ti i Portugal (83 %), Østrig (73 %), Estland, Finland og Litauen (alle 72 %) er tilfredse med dette aspekt, mens Frankrig er det eneste land, hvor et mindretal er tilfreds (42 % "tilfreds" mod 45 % "dissatisfied"). Sammen med Frankrig er tilfredshedsniveauet lavest i Slovenien (52 %) og Slovakiet (53 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.3 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Mediediversitet (%)

Et flertal af respondenterne (59 %) er tilfredse med civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, foreninger og NGO'er) for at beskytte demokratiet, idet 11 % er "meget tilfredse". En tredjedel af respondenterne (33 %) udtrykker utilfredshed med dette aspekt af demokratiet i EU.

Meget satisfied 11 Temmelig satisfied 48 Ikke meget satisfied 26 Slet ikke satisfied 7 Ved ikke 8 QA11.7 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, sammenslutninger og NGO'er) for at beskytte demokratiet (EU27) (%) De adspurgte, der er tilfredse med civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, foreninger og ngo'er) for at beskytte demokratiet, er i flertallet i 26 lande. Tilfredsheden er særlig høj i Danmark, Luxembourg (både 75 %) og Irland (74 %). Grækenland er det eneste land, hvor et mindretal af respondenterne er tilfredse (40 % "tilfreds mod 54 % "dissatisfied"), og mindre end halvdelen er også tilfredse i Slovakiet (47 %) og Slovenien (48 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.7 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, foreninger og NGO'er) for at beskytte demokratiet (%)

Næsten seks ud af ti (58 %) siger, at de er tilfredse med retsstatsprincippet i Den Europæiske Union, herunder omkring en ud af ti (11 %), som siger, at de er "meget tilfredse". Mere end en tredjedel (36 %) udtrykker utilfredshed.

Meget satisfied 11 Temmelig satisfied 47 Ikke meget satisfied 27 Slet ikke satisfied 9 Ved ikke 6 QA11.5 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Retsstatsprincippet (dvs. respekt for retsvæsenets uafhængighed, valgsystemets integritet og upartiskhed) (EU27) (%)

I 22 lande er flertallet tilfredse med retsstatsprincippet i Den Europæiske Union, idet respondenterne i Irland (79 %), Danmark (74 %) og Finland (73 %) er mest tilfredse med dette aspekt. Utilfredshed opvejer derimod tilfredsheden i fire lande: Slovakiet (36 % "tilfreds" mod 59 % "dissatisfied"), Bulgarien (37 % mod 56 %), Grækenland (38 % mod 60 %) og Slovenien (45 % mod 50 %). Udtalelserne er opdelt i Kroatien (48 % "tilfreds" mod 48 % "dissatisfied").

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.5 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Retsstatsprincippet (dvs. respekt for retsvæsenets uafhængighed, valgsystemets integritet og upartiskhed) (%)

Mmalme end fire ud af ti (43 %) er tilfredse med politiske partier under hensyntagen til interesserne hos folk som dem, og mindre end en tiendedel (8 %) siger, at de er "meget tilfredse. I modsætning hertil er et flertal (52 %) utilfreds med dette aspekt, herunder næsten en femtedel (18 %), som siger, at de slet ikke er tilfredse.

Ved ikke 5 Meget tilfreds 8 Meget tilfreds 35 Ikke særlig tilfreds 34 Slet ikke tilfreds 18 QA11.8 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Politiske partier under hensyntagen til interesserne hos personer som dig (EU27) (%) I ti lande er respondenterne mere tilbøjelige til at være tilfredse end at være utilfredse med politiske partier under hensyntagen til interesserne hos folk som dem, med andele fra mere end seks ud af ti i Danmark, Polen (både 63 %) og Irland (62 %) til 22 % i Grækenland og 27 % i Cypern og Frankrig.

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.8 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Politiske partier under hensyntagen til interesserne hos folk som dig (%)

Et mindretal af respondenterne (41 %) er tilfredse med bekæmpelsen af desinformation i medierne, herunder mindre end en ud af ti (8 %), som er "meget tilfredse". Omvendt er mere end halvdelen (52 %) ikke tilfredse med dette aspekt. Denne andel omfatter 15 %, der siger, at de overhovedet ikke er tilfredse.

Meget satisfied 8 Temmelig satisfied 33 Ikke meget satisfied 37 Slet ikke satisfied 15 Ved ikke 7 QA11.9 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Bekæmpelse af desinformation i medierne (dvs. falske, overdrevne eller misrepræsenterede nyhedshistorier) (EU27) (%) Tilfredsheden med bekæmpelsen af desinformation i medierne opvejer utilfredsheden i ni lande. Polen (63 %), Irland (60 %) og Portugal (58 %) er de lande, hvor respondenterne er mest tilbøjelige til at være tilfredse med dette aspekt. På den anden side siger 21 % i Grækenland og 27 % i Cypern og Frankrig, at de er tilfredse.

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.9 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Bekæmpelse af desinformation i medierne (dvs. falske, overdrevne eller misrepræsenterede nyhedshistorier) (%)

Lidt over en tredjedel (35 %) er tilfredse med bekæmpelsen af korruption, og 8 % siger, at de er "meget tilfredse". Det store flertal af respondenterne (60 %) udtrykker imidlertid utilfredshed med dette aspekt, herunder mere end en femtedel (22 %), som "allerede ikke er tilfredse".

Meget satisfied 8 Temmelig satisfied 27 Ikke meget satisfied 38 Slet ikke satisfied 22 Ved ikke 5 QA11.10 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Bekæmpelse af korruption (EU27) (%)

I Irland (58 %), Polen (57 %) og Danmark (48 %) er et flertal tilfreds med bekæmpelsen af korruption, mens dette synspunkt er i mindretal i de resterende 24 lande. Det laveste niveau af tilfredshed ses i Tjekkiet, Grækenland (både 18 %) og Cypern (20 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA11.10 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Bekæmpelse af korruption (%)

Når resultaterne analyseres ud fra respondenternes sociodemografiske karakteristika, kan der observeres ensartede mønstre i graden af tilfredshed for alle aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union. Tilfredshedsniveauet varierer især alt efter alder, uddannelsesniveau, socioøkonomisk status og holdning til EU.

De yngste respondenter (15-24 år) har en tendens til at udtrykke en højere grad af tilfredshed med de fleste aspekter af demokratiet i EU. Dette mønster er mest bemærkelsesværdigt, når det drejer sig om bekæmpelse af korruption (40 % mod 31 % af dem på 55 år eller derover) og politiske partier under hensyntagen til interesserne hos mennesker som dem (48 % mod 40 %).

Flere højtuddannede respondenter er mere tilbøjelige til at være tilfredse med hvert af de specifikke aspekter. F.eks. er der større sandsynlighed for, at de, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er tilfredse med respekten for de grundlæggende rettigheder (72 % mod 59 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 15 år eller derunder) og med civilsamfundets muligheder for at beskytte demokratiet (64 % mod 51 %).

Ledere er mest tilbøjelige til at være tilfredse med de fleste aspekter. For eksempel er næsten syv ud af ti (68 %) blandt lederne tilfredse med civilsamfundets muligheder for at beskytte demokratiet sammenlignet med 49 % af husstandene.

Respondenter, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, er meget mere tilbøjelige end dem, der har det meste af tiden til at være tilfredse med hvert aspekt af demokratiet. Dette gælder især overholdelsen af de grundlæggende rettigheder (72 % mod 49 %) og retsstatsprincippet (63 % mod 40 %). Dette mønster er ens for dem, der betragter sig selv som en del af den øverste eller øvre middelklasse i samfundet sammenlignet med dem, der ser sig selv som arbejderklasse, og for dem, der siger, at deres levestandard ikke har ændret sig i forhold til dem, der har oplevet en forværring. Denne konstatering signalerer, at graden af tilfredshed med hvert aspekt af demokratiet har tendens til at stige med respondenternes (opfattede) socioøkonomiske status.

Respondenter med et positivt billede af EU er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt billede til at være tilfredse med hvert aspekt. Dette gælder navnlig overholdelsen af de grundlæggende rettigheder (83 % mod 36 %) og retsstatsprincippet (75 % mod 28 %). Hvis respondenterne er enige i, at deres stemme tæller i EU og i deres eget land, er de ligeledes mere tilbøjelige til at udtrykke tilfredshed med hvert af aspekterne. For eksempel er 76 % af dem, der er enige i, at deres stemme tæller i EU (mod 46 % af dem, der er uenige), og 72 % af dem, der er enige om, at deres stemme tæller i deres eget land (mod 42 % af dem, der er uenige), tilfredse med den enkelte borgers mulighed for at deltage i det politiske liv.

Endelig er tilfredshedsniveauet højere blandt dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, navnlig når det drejer sig om frie og retfærdige valg (76 % mod 61 % af dem, der ikke stemte).

QA11 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? (% — EU27)

Frie og retfærdige valg	Ytringsfrihed	Individuelle borgeres mulighed for at deltage i det politiske liv (dvs. som kandidater til valg, medlemmer af politiske partier)	Mediediversitet	Retsstatsprincippet (dvs. respekten for retsvæsenets uafhængighed, det eletorale systems integritet og upartiskhed)
EU-27	70	70	61	60	56
Køn
Mand	72	71	61	61	66
Kvinde	68	69	60	66	57
Alder
15-24	73	73	64	64	63
25-39	71	69	62	61	60
40-54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Uddannelse (slut på)
—15	66	66	53	57	53
16-19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Studerer stadig	75	75	66	65	64
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	72	70	58	61	61
Ledere	78	77	68	65	67
Andre hvide kraver	72	72	65	65	63
Manuelle arbejdere	65	66	56	59	53
Personer i huset	62	65	50	53	53
Arbejdsløs	63	62	53	54	49
Pensioneret	70	70	60	60	56
Studerende	75	75	66	65	64
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	56	56	43	51	46
Fra tid til anden	63	64	55	56	54
Næsten aldrig/aldrig	76	75	65	65	63
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	63	61	51	55	50
Den nederste middelklasse	67	67	56	59	54
Middelklassen	73	73	64	62	61
Den øverste middelklasse	81	81	72	68	71
Overklassen	81	83	72	67	77
Billede af EU
Positiv	84	85	75	74	75
Neutral	66	66	55	57	53
Negativ	42	39	35	38	26
Min stemme tæller i EU
Enig	83	83	76	74	74
Uenig	58	58	46	49	45
Min stemme tæller i (vores land)
Enig	81	60	72	71	70
Uenig	54	54	42	45	41
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	76	75	65	65	64
Nej	61	62	52	53	51
Din levestandard har...
Er allerede blevet reduceret	64	64	54	55	51
Endnu ikke reduceret, men vil blive	76	76	67	67	67
Ikke ændret/forhøjet	77	77	68	67	67

QA11 Hvor tilfreds eller ej er De med følgende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? (% — EU27)

Respekt for de grundlæggende rettigheder	Civilsamfundets muligheder (dvs. borgere, foreninger og NGO'er) for at beskytte demokratiet	Politiske partier under hensyntagen til interesserne hos folk som dig	Bekæmpelse af desinformation i medierne (dvs. falske, overdrevne eller misrepræsenterede nyhedshistorier)	Bekæmpelse af korruption
EU-27	66	59	43	41	35
Køn
Mand	68	61	43	41	35
Kvinde	65	59	42	40	35
Alder
15-24	70	63	48	45	40
25-39	68	63	45	43	38
40-54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Uddannelse (slut på)
—15	59	51	35	35	29
16-19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Studerer stadig	71	67	50	45	41
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	68	58	42	40	35
Ledere	74	68	50	43	39
Andre hvide kraver	72	63	49	49	39
Manuelle arbejdere	62	57	41	41	35
Personer i huset	58	49	38	36	36
Arbejdsløs	59	50	29	34	27
Pensioneret	64	57	39	36	29
Studerende	71	67	50	45	41
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	49	43	25	31	24
Fra tid til anden	60	52	38	41	35
Næsten aldrig/aldrig	72	64	47	43	36
Overveje at tilhøre
Arbejderklassen	57	50	33	35	29
Den nederste middelklasse	62	54	38	40	30
Middelklassen	70	64	46	44	38
Den øverste middelklasse	78	70	57	45	41
Overklassen	86	78	63	42	53
Billede af EU
Positiv	83	75	58	53	46
Neutral	60	54	36	37	29
Negativ	35	30	18	21	17
Min stemme tæller i EU
Enig	80	75	59	51	46
Uenig	53	46	28	32	26
Min stemme tæller i (vores land)
Enig	77	71	54	48	42
Uenig	49	42	26	30	25
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	71	65	48	44	37
Nej	58	52	37	37	32
Din levestandard har...
Er allerede blevet reduceret	59	53	34	35	28
Endnu ikke reduceret, men vil blive	73	66	52	49	42
Ikke ændret/forhøjet	75	68	54	45	42

2. EN GENNEMGANG AF EUROPA-PARLAMENTETS VALGPERIODE: FIRE ÅR I

Det andet kapitel fokuserer på europæernes bevidsthed om og holdning til Den Europæiske Unions og Europa-Parlamentets indsats i de seneste år. Det starter med at undersøge, om borgerne har læst, set eller hørt noget i medierne om Europa-Parlamentet og det indtryk, som disse oplysninger efterlader. Derefter analyseres de generelle holdninger til virkningen af EU's indsats og både bevidstheden om og graden af tilfredshed med de seneste foranstaltninger, som EU og Europa-Parlamentet har truffet på en række politikområder.

Resultaterne viser, at oplysninger om Europa-Parlamentet, der formidles af medierne, har givet EU-borgerne et positivt indtryk, og at langt størstedelen er bevidste om den indvirkning, som EU har på deres dagligdag. I en situation, der er præget af hurtige større ændringer i EU's politikker for at tackle flere kriser, er der generelt stor bevidsthed om og tilfredshed med EU's indsats i de seneste år. Et år efter Ruslands invasion af Ukraine er EU's støtte til Ukraine langt de tiltag, som borgerne er mest bevidste om og mest tilfredse med.

Europa-Parlamentets synlighed i medierne

Kendskabet til Europa-Parlamentet blandt EU-borgerne er generelt på et meget højt niveau. Eurobarometer-standardundersøgelser har vist, at Europa-Parlamentet konsekvent har toppet listen over EU-institutioner siden 2006. Resultaterne af den seneste Eurobarometer-standardundersøgelse, der blev gennemført i januar-februar 2023, er ingen undtagelse, med næsten ni ud af ti, der siger, at de har hørt om Europa-Parlamentet20 Europa-Kommissionen, standard Eurobarometer 98-vinter 2022-2023 (EB 98.2), tilgængelig på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Det er derfor ikke overraskende, at et klart flertal af borgerne i den nuværende undersøgelse (62 %, -2 procentpoint siden oktober-november 2022) for nylig har læst i pressen, set på internettet eller på tv eller hørt noget i radioen om Europa-Parlamentet. Omvendt svarer mindre end fire ud af ti (38 %, + 2 procentpoint) negativt på dette spørgsmål. Disse tal har stort set været stabile i forhold til oktober-november 2022.

Nr. 38 Ja 62 QA1 Har De for nylig læst noget om Europa-Parlamentet i pressen, set på internettet eller i fjernsynet eller hørt i radioen? (EU27) (%) Mindst tre fjerdedele af respondenterne i seks lande har for nylig læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, enten fra internettet, tv eller radio: Finland (85 %), Letland (79 %), Estland, Luxembourg (begge 78 %), Litauen (76 %) og Sverige (75 %). Dette står i modsætning til 39 % i Frankrig, 50 % i Irland og 53 % i Portugal, som giver dette svar.

Oktober/november 2022 23. marts Udvikling oktober/november 2022 QA1 Har De for nylig læst noget om Europa-Parlamentet i pressen, set på internettet eller i fjernsynet eller hørt i radioen? (% — ja) Sammenlignet med oktober-november 2022 viser ti lande et fald i andelen af respondenter, der for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet. De største fald ses i Portugal (53 %, -13 procentpoint), Rumænien (55 %, -12 procentpoint) og Ungarn (68 %, -9 procentpoint). Samtidig ses en stigning i denne andel af respondenterne i fem lande: Danmark (59 %, + 10 procentpoint), Finland (85 %, + 6 procentpoint), Cypern (71 %, + 6 procentpoint), Belgien (71 %, + 5 procentpoint) og Letland (79 %, + 4 procentpoint). Dette tal er forblevet stabilt eller uændret i de resterende 12 lande.

Mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, enten fra internettet, tv eller radio (66 % mod 57 %). Desuden stiger denne andel med alderen, idet to tredjedele af de 55-årige (66 %) siger, at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet sammenlignet med mindre end halvdelen af dem i alderen 15-24 år (49 %).

Jo længere respondenterne forblev i fuldtidsuddannelse, desto mere sandsynligt er det, at de siger, at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet. Dette er tilfældet for 69 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover, sammenlignet med 55 % af dem, der forlod 15 år eller derunder. Ledere (72 %) har størst sandsynlighed for at besvare dette spørgsmål positivt, især i forhold til arbejdsløse (45 %) og huspersoner (46 %). Større andel af respondenter, der har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, kan også findes blandt dem, der aldrig eller sjældent har svært ved at betale deres regninger (66 % mod 49 % af dem, der har problemer det meste af tiden).

Respondenter, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt billede til at sige, at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet (69 % mod 61 %), og en lignende kløft kan ses mellem dem, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, og dem, der har et negativt billede (73 % mod 60 %).

Endelig kan en større andel af dem, der for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, findes blandt dem, der mener, at deres stemme tæller i EU (70 % mod 56 % af dem, der mener, at deres stemme ikke tæller), og dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (71 % mod 48 % af dem, der ikke stemte).

QA1 Har De for nylig læst noget om Europa-Parlamentet i pressen, set på internettet eller i fjernsynet eller hørt i radioen? (% — EU)

EU-27	62	38	0
Køn
Mand	66	33	1
Kvinde	57	43	0
Alder
15-24	49	51	0
25-39	58	42	0
40-54	63	36	1
55+	66	33	1
Uddannelse (slut på)
—15	55	44	1
16-19	61	39	0
20+	69	31	0
Studerer stadig	53	47	0
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	67	32	1
Ledere	72	28	0
Andre hvide kraver	65	35	0
Manuelle arbejdere	57	43	0
Personer i huset	46	54	0
Arbejdsløs	45	55	0
Pensioneret	67	32	1
Studerende	53	47	0
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	49	50	1
Fra tid til anden	56	44	0
Næsten aldrig/aldrig	66	34	0
Billede af tghe EU
Positiv	69	31	0
Neutral	54	46	0
Negativ	61	39	0
Min stemme tæller i EU
Enig	70	30	0
Uenig	56	44	0
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	71	29	0
Nej	48	51	1
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	73	27	0
Neutral	53	46	1
Negativ	60	39	1

Indtryk fra mediernes dækning af Europa-Parlamentet

Respondenter, der sagde, at de for nylig havde læst, set eller hørt noget, blev også spurgt, om dette har givet dem et generelt positivt eller negativt indtryk af Europa-Parlamentet. Flertallet (56 %) siger, at de blev efterladt med et generelt positivt indtryk, mens en tredjedel (33 %) spontant siger, at indtrykket var negativt, og en ud af ti siger, at dette hverken var positivt eller negativt.

Ved ikke 1 Hverken gunstig eller ugunstig (SPONTANEOUS} 10 Generelt ugunstigt 33 Generelt positiv 56 QA1b Har det, De har læst, set eller hørt, givet Dem et generelt positivt eller ugunstigt indtryk af Europa-Parlamentet? (EU27) (%) Der kan observeres betydelige ændringer, siden dette spørgsmål sidst blev stillet i september 2015. Især har andelen af dem, der siger, hvad de har læst, set eller hørt, givet dem et positivt indtryk, steget med 26 procentpoint — en stigning, der næsten udelukkende skyldes faldet i den andel, der siger, at de er tilbage, var hverken gunstige eller ugunstige (-23 procentpoint)21 Jegskal bemærkes, at vi i september 2015 var midt i migrantkrisen, og de fleste interviewede havde i tankerne Aylans død, dette lille barn, der blev fundet druknet på den tyrkiske kyst. Denne sammenhæng spiller helt sikkert en rolle i den store udvikling sammenlignet med den foregående bølge. Desuden bør det nævnes, at spontane koder var mere synlige for de interviewede: som følge heraf blev disse spontane koder i denne periode nævnt af en højere andel af respondenterne. . Tværtimod har andelen af dem, der siger de nyheder, de havde forbrugt, efterladt dem med et negativt indtryk, er forblevet stabile (-2 procentpoint).

Generelt gunstig Generelt ugunstigt Hverken gunstig eller ugunstig (SPONTAN) Ved ikke QA1B Har det, De har læst, set eller hørt, givet Dem et generelt positivt eller ugunstigt indtryk af Europa-Parlamentet? (%) Der er store forskelle i andelene af respondenter, der siger, at de oplysninger, de har modtaget, har givet dem et generelt positivt indtryk af Europa-Parlamentet. De højeste andele, der giver et positivt svar, ses i Irland (82 %), Kroatien (75 %) og Rumænien (73 %). Dette skal sammenlignes med 28 % i Grækenland, 36 % i Frankrig og 44 % i Belgien, som siger, hvad de er tilbage med et positivt indtryk.

Som følge af den store positive udvikling på EU-plan siden september 2015 er andelen af respondenter, der blev efterladt med et generelt positivt indtryk af Europa-Parlamentet, steget i alle lande, og i 12 lande er stigningerne på mindst 30 procentpoint. Dette er især tilfældet for Letland (70 %, + 53 procentpoint), Malta (72 %, + 42 procentpoint) og Irland (82 %, + 37 procentpoint).

Yngre og mere højtuddannede respondenter er mere tilbøjelige til at sige, at de nyheder, de havde indtaget om Europa-Parlamentet, har givet dem et positivt indtryk. Navnlig giver 64 % af dem i alderen 15-24 år (sammenlignet med 53 % af dem på 55 år og derover) og 58 % af dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover (sammenlignet med 48 % af dem, der forlod gruppen på 15 år eller derunder), et positivt svar.

Funktionærer (61 %) og ledere (60 %) er mest tilbøjelige til at sige, at det indtryk, de har fået tilbage, var positivt, især når man sammenligner med arbejdsløse (48 %) og huspersoner (49 %). Tilsvarende er de, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, mere tilbøjelige til at give dette svar sammenlignet med dem, der har vanskeligheder det meste af tiden (57 % mod 43 %).

De, der har et positivt billede af EU, er meget mere tilbøjelige til at sige, hvad de for nylig har læst, set eller hørt, har givet dem et positivt indtryk af Europa-Parlamentet (77 % mod 12 % af dem, der har et negativt billede). Dette gælder også blandt dem, der er enige om deres stemme, tæller i EU (69 % mod 40 % af dem, der er uenige), dem, der er tilfredse med demokratiet i EU (72 % mod 33 % af dem, der ikke er tilfredse) og dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (59 % mod 47 % af dem, der ikke stemte).

QA1b Har det, De har læst, set eller hørt, givet Dem et generelt positivt eller ugunstigt indtryk af Europa-Parlamentet? (% — EU)

Generelt gunstig	Generelt ugunstigt	Hverken positiv eller ugunstig (SPONTANEOUS)	Ved ikke
EU-27	56	33	10	1
Køn
Mand	55	34	10	1
Kvinde	56	32	10	2
Alder
15-24	64	26	8	2
25-39	58	31	10	1
40-54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Uddannelse (slut på)
—15	48	39	11	2
16-19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Studerer stadig	61	27	10	2
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	54	34	10	2
Ledere	60	30	9	1
Andre hvide kraver	61	29	9	1
Manuelle arbejdere	55	35	9	1
Personer i huset	49	36	12	3
Arbejdsløs	48	42	9	1
Pensioneret	52	35	11	2
Studerende	61	27	10	2
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	43	46	9	2
Fra tid til anden	54	38	7	1
Næsten aldrig/aldrig	57	30	11	2
Billede af EU
Positiv	77	14	8	1
Neutral	44	39	15	2
Negativ	12	83	4	1
Min stemme tæller i EU
Enig	69	21	9	1
Uenig	40	49	10	1
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	72	18	9	1
Ikke tilfreds	33	56	10	1
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	59	30	10	1
Ikke tilfreds	47	41	10	2

EU's opfattede indvirkning på borgernes dagligdag

Et stort flertal mener, at EU's handlinger har indflydelse på deres dagligdag. Omkring syv ud af ti (71 %) deler denne udtalelse, herunder næsten en femtedel (18 %), for hvem EU's foranstaltninger "meget" har en indvirkning. I modsætning hertil mener næsten tre ud af ti (28 %), at dette ikke er tilfældet, og 6 % siger, at EU slet ikke har nogen indvirkning på deres dagligdag.

Ja, meget 18 Ja, lidt 53 Nej, ikke meget 22 Nej overhovedet ikke 61 Ved ikke 1 QA12 Vil du sige, at EU's handlinger har indflydelse på din dagligdag? (EU27) (%) Flertallet i alle lande mener, at EU's foranstaltninger har en indvirkning på deres dagligdag, fra 87 % i Cypern og Malta og 86 % i Luxembourg til 60 % i Bulgarien, Estland, Italien og Letland. Italien, Letland (både 39 %) og Estland (38 %) er også de lande, hvor andelene, der siger, at EU ikke har nogen indvirkning på deres liv, er de højeste.

"Ja" i alt I alt "Nej" Ved ikke QA12 Vil du sige, at EU's handlinger har indflydelse på din dagligdag? (%)

Fokus på resultaterne blandt de yngste respondenter viser, at der ikke er nogen væsentlige forskelle mellem de 15-24-åriges og befolkningens holdninger til dette spørgsmål. Syv ud af ti af de 15-24-årige mener, at EU's foranstaltninger har en indvirkning på deres dagligdag (sammenlignet med et gennemsnit på 71 %), og 17 % (sammenlignet med 18 %) siger, at disse foranstaltninger "meget" har en indvirkning. Omvendt mener 28 % (samme som EU-gennemsnittet), at EU ikke har nogen indvirkning på deres dagligdag.

Ja, meget Ja, noget Nej, ikke meget Nej, slet ikke Ved ikke QA12 Vil du sige, at EU's handlinger har indflydelse på din dagligdag? (% — 15-24 år) Respondenter i centrale aldersgrupper (dvs. i alderen 25-54) er mere tilbøjelige end yngre eller ældre respondenter til at være enige i, at EU's foranstaltninger har en indvirkning på deres daglige liv (74 % mod 68 % af dem i alderen 55+ og 70 % af dem i alderen 15-24 år). Desuden er der større sandsynlighed for, at de, der har et højere uddannelsesniveau, siger, at EU's indsats har en indvirkning. Mere end tre fjerdedele (77 %) af dem, der har afsluttet en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, besvarer dette spørgsmål positivt sammenlignet med mindre end seks ud af ti (58 %) af dem, der afsluttede 15 år eller derunder.

Ledere (82 %) er mest tilbøjelige til at tro, at EU's indsats har en indvirkning, især når det gælder huspersoner (65 %), og dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger, er lidt mere tilbøjelige end dem, der oftere har svært ved at give dette svar (73 % mod 68 %).

Endelig er respondenter, der har et positivt billede af EU, mere tilbøjelige til at sige, at EU's indsats har en indvirkning på deres dagligdag (79 % mod 69 % af dem, der har et negativt image). Det samme kan ses for dem, der følger europæisk politik (81 % mod 58 %, som ikke gør), og dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (76 % mod 63 % af dem, der ikke stemte).

QA12 Vil du sige, at EU's handlinger har indflydelse på din dagligdag? (% — EU27)

"Ja" i alt	I alt "Nej"
EU-27	71	28
Køn
Mand	73	26
Kvinde	69	29
Alder
15-24	70	28
25-39	74	25
40-54	74	25
55+	68	30
Uddannelse (slut på)
—15	58	39
16-19	70	29
20+	77	22
Studerer stadig	72	26
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	77	22
Ledere	82	18
Andre hvide kraver	76	23
Manuelle arbejdere	68	31
Personer i huset	65	33
Arbejdsløs	66	32
Pensioneret	66	31
Studerende	72	26
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	68	29
Fra tid til anden	68	30
Næsten aldrig/aldrig	73	26
Billede af EU
Positiv	79	20
Neutral	63	35
Negativ	69	30
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	76	23
Nej	63	35
Følg europæisk politik
Følg	81	19
Følger ikke	58	39

Kendskab til Europa-Parlamentets indsats på specifikke politikområder

Når man tænker på de emner, som EU og især Europa-Parlamentet har handlet på i de seneste fire år, er støtten til Ukraine (74 %) langt den eneste EU-borgere, der har læst, set eller hørt mest om. Dette efterfølges af emner vedrørende migration og asyl (38 %) og af EU's grønne pagt (37 %). Udenrigspolitik (29 %) og økonomisk og social genopretning (28 %) nævnes med næsten tre ud af ti, mens mindre end en fjerdedel husker, at de havde læst, set eller hørt om sundhed og forbrugerbeskyttelse (24 %), demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (23 %) og den digitale dagsorden (17 %).

Støtte til Ukraine Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser) EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner) Udenrigspolitik {dvs. Europa som global aktør) Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn) Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug) Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme) Ved ikke QA2 Den Europæiske Union og navnlig Europa-Parlamentet har beskæftiget sig med flere emner i løbet af de seneste fire år. Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (FLERE MULIGE SVAR) (EU27) (%)

I alle medlemsstater er støtten til Ukraine øverst på listen over emner, som respondenterne har læst, set eller hørt om blandt dem, som EU og navnlig Europa-Parlamentet har reageret på i de seneste fire år. Andelene, der nævner dette emne, varierer fra 91 % i Sverige, 90 % i Finland og 89 % i Nederlandene til 52 % i Polen, 54 % i Rumænien og 55 % i Kroatien. Dette emne har tendens til at blive nævnt mere i nordiske og vestlige lande end i østlige lande.

QA2 Den Europæiske Union og navnlig Europa-Parlamentet har beskæftiget sig med flere emner i løbet af de seneste fire år. Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (Flere ANSWERS POSSIBLE) — Støtte til Ukraine (%)

I 24 lande er spørgsmål vedrørende migration og asyl blandt de tre vigtigste emner, som respondenterne har læst, set eller hørt mest om. Mere end to tredjedele i Nederlandene (77 %), Sverige (71 %) og Finland (68 %) nævner disse emner, mens mindre end en fjerdedel gør det i Kroatien (17 %), Polen (19 %) og Portugal (22 %).

EU's grønne pagt er blandt de tre højest rangerede emner i 20 lande, og respondenterne i Finland (75 %), Sverige (71 %) og Nederlandene (69 %) er endnu en gang mest tilbøjelige til at nævne dette. I den anden ende af spektret er respondenter i Portugal (18 %), Rumænien (23 %) og Kroatien (24 %) mindst tilbøjelige til at have læst, set eller hørt om EU's grønne pagt.

QA2 Den Europæiske Union og navnlig Europa-Parlamentet har beskæftiget sig med flere emner i løbet af de seneste fire år. Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (Flere ANSWERS POSSIBLE) — EU's grønne pagt (dvs. sigte mod nul CO2-emissioner) (%)

Sverige (60 %), Finland (54 %), Danmark og Nederlandene (begge 48 %) er også mest tilbøjelige til at have læst, set eller hørt om udenrigspolitiske spørgsmål. Dette står i modsætning til mindre end en femtedel, der nævner disse emner i Portugal (12 %), Kroatien, Polen (begge 18 %) og Rumænien (19 %).

Cypern (59 %) er langt det land med den højeste andel af respondenter, der siger, at de har læst, set eller hørt om emner relateret til den økonomiske og sociale genopretning, efterfulgt af dem i Sverige (44 %) og Nederlandene (43 %). Omvendt nævner to ud af ti eller færre disse emner i Portugal (17 %), Tjekkiet (18 %), Bulgarien, Estland og Polen (alle 20 %).

Cypern (54 %) skiller sig igen ud for en særlig høj andel, der nævner sundhed og forbrugerbeskyttelse, efterfulgt af Slovenien (38 %) og Finland (35 %). En stor andel af respondenterne siger, at de har læst, set eller hørt om emner i forbindelse med demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet i Finland (50 %), Sverige (47 %) og Cypern (42 %). Sverige (37 %) er også det land, hvor den digitale dagsorden nævnes mest, sammen med Danmark (35 %) og Cypern (33 %).

QA2 Den Europæiske Union og navnlig Europa-Parlamentet har beskæftiget sig med flere emner i løbet af de seneste fire år. Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (FLERE SVAR ER MULIGE) (%)

Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet	Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn)	EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner)	Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme)	Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør)	Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser)	Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug)	Støtte til Ukraine	Andet (SPONTANEOUS)	Ingen (SPONTANEOUS)	Ved ikke
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
VÆR	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
EL	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
DET	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
CY	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
LU	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
AT	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

Et nærmere kig på resultaterne ud fra de sociodemografiske karakteristika hos respondenterne viser, at blandt de emner, som EU, og navnlig Europa-Parlamentet, har reageret på i de seneste fire år, er mænd mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de har læst, set eller hørt om migration og asyl (41 % mod 36 %), udenrigspolitik (33 % mod 25 %), demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (26 % mod 20 %) og den digitale dagsorden (20 % mod 15 %).

Respondenter på 55 år og derover er mere tilbøjelige til at nævne migration og asyl (41 % mod 34 % blandt dem i alderen 15-24 år), udenrigspolitik (31 % mod 24 %), sundhed og forbrugerbeskyttelse (26 % mod 21 %) og demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (25 % mod 19 %). De yngste er mindst tilbøjelige til at være opmærksomme på tiltag vedrørende EU's grønne pagt (33 % mod 37-38 % af de ældre respondenter) og økonomisk og social genopretning (22 % mod 29-30 %).

Ledere er mest tilbøjelige til at sige, at de har hentet information om hvert af emnerne. Dette er især tilfældet for EU's grønne pagt, som nævnes af 51 % af lederne, sammenlignet med 25 %, der gør det blandt huspersoner. De, der er i en bedre økonomisk situation, er også mere tilbøjelige til at nævne hvert af emnerne. For eksempel siger 43 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger, at de har læst, set eller hørt om migrations- og asylspørgsmål, sammenlignet med 29 % af dem, der har problemer det meste af tiden.

Regelmæssige internetbrugere er mere tilbøjelige til at være opmærksomme på de foranstaltninger, der træffes for hvert af disse emner. F.eks. er de, der bruger internettet hver dag, mere tilbøjelige til at nævne EU's grønne pagt end dem, der bruger det mindre ofte (39 % mod 22-25 %).

De, der følger europæisk politik, er meget mere tilbøjelige end dem, der ikke har indhentet oplysninger om hvert af emnerne, idet denne kløft er særlig stor, når det gælder migration og asyl (48 % mod 25 %), EU's grønne pagt (47 % mod 24 %) og udenrigspolitikken (39 % mod 16 %).

QA2 Den Europæiske Union og navnlig Europa-Parlamentet har beskæftiget sig med flere emner i løbet af de seneste fire år. Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (FLERE MULIGE SVAR) (% — EU27)

Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet	Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn)	EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner)	Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme)	Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør)	Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser)	Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug)	Støtte til Ukraine
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Køn
Mand	26	29	39	20	33	41	25	74
Kvinde	20	28	35	15	25	36	23	73
Alder
15-24	19	22	33	15	24	34	21	76
25-39	22	29	37	18	28	36	23	72
40-54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Uddannelse (slut på)
—15	16	25	21	8	19	29	20	69
16-19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Studerer stadig	19	22	37	17	28	36	23	76
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	27	30	40	21	31	41	23	71
Ledere	30	31	51	26	40	49	29	80
Andre hvide kraver	24	29	38	18	29	37	22	71
Manuelle arbejdere	21	29	32	15	24	34	23	70
Personer i huset	15	27	25	11	19	29	18	69
Arbejdsløs	16	25	32	15	24	31	22	74
Pensioneret	25	29	36	15	30	42	25	76
Studerende	19	22	37	17	28	36	23	76
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	16	25	25	12	20	29	20	70
Fra tid til anden	18	26	28	14	22	31	22	67
Næsten aldrig/aldrig	27	30	42	20	33	43	25	77
Brug af internettet
Hverdag	24	30	39	19	31	40	25	75
Ofte/nogle gange	18	25	25	11	22	33	22	69
Aldrig	16	20	22	7	17	27	19	66
Ingen internetadgang	19	18	22	9	23	25	6	66
Følg europæisk politik
Følg	32	37	47	24	39	48	31	77
Følger ikke	13	18	24	9	16	25	16	69

Tilfredshed med EU's indsats på forskellige politikområder

Ovenstående resultater viser, at støtte til Ukraine langt er det emne, som EU's borgere har læst, set eller hørt mest om blandt dem, som EU, og især Europa-Parlamentet, har handlet på i de seneste fire år. Støtten til Ukraine er også det område, hvor tilfredsheden med EU's indsats er størst, og næsten syv ud af ti (69 %) siger, at de er "meget" eller "rimeligt" tilfredse med, hvad EU har gjort. Tilfredshedsniveauet er også højt med EU's indsats på området demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (64 %), og mere end halvdelen siger, at de er tilfredse med, hvad EU har gjort i forbindelse med udenrigspolitik (54 %), sundhed og forbrugerbeskyttelse (53 %), den digitale dagsorden og den økonomiske og sociale genopretning (begge 51 %).

Mindre end halvdelen siger, at de er tilfredse med EU's grønne pagt (47 %), mens migration og asyl er det eneste område, hvor et mindretal af respondenterne er tilfredse med EU's indsats (43 % "tilfreds" mod 50 % "ikke tilfreds").

Støtte til Ukraine Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør) Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug) Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn) Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme) EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner) Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser) Meget tilfreds Rimeligt tilfreds Ikke særlig tilfreds Slet ikke tilfreds Ved ikke QA13 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? (EU27) (%) På landeniveau findes den højeste andel af respondenter, der er tilfredse med EU's indsats på alle områder, i Irland og Polen. Den eneste undtagelse er støtte til Ukraine, og respondenterne i Irland er stadig blandt de mest tilfredse med EU's indsats. Grækenland og i mindre grad Bulgarien, Frankrig, Slovakiet og Slovenien er dog konsekvent blandt de lande, der udviser den laveste tilfredshed.

Næsten syv ud af ti (69 %) er tilfredse med, hvad EU har gjort for at støtte Ukraine, herunder omkring en femtedel (21 %), som siger, at de er "meget tilfredse". Derimod er omkring en fjerdedel (26 %) ikke tilfredse med EU's indsats på dette område.

Flertallet i 25 lande er tilfredse med EU's støtte til Ukraine, navnlig i Nederlandene (90 %), Finland, Irland og Sverige (alle 87 %). Slovakiet (45 % "tilfreds" mod 51 % "ikke tilfreds") og Grækenland (48 % mod 49 %) er de eneste lande, hvor flertallet er utilfredse.

Kort Legend QA13.8 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Støtte til Ukraine — i alt "tilfredsgjort" (%) Næsten to tredjedele af respondenterne (64 %) er tilfredse med EU's indsats på området demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet, og lidt over en ud af ti (12 %) siger, at de er "meget tilfredse". Tre ud af ti udtrykker utilfredshed med, hvad EU har gjort på dette område.

I 25 lande er et flertal af respondenterne tilfredse med EU's indsats inden for demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet. Tilfredsheden er særlig høj i Irland (82 %), Polen (77 %), Danmark og Nederlandene (begge 75 %). Grækenland (42 % "tilfreds" mod 56 % "ikke tilfreds") og Slovakiet (46 % mod 48 %) er de eneste lande, hvor flertallet er utilfredse, idet mindre end halvdelen også er tilfredse i Bulgarien (46 %) og Slovenien (49 %).

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.1 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (%)

Mere end halvdelen (54 %) er tilfredse med EU's indsats på det udenrigspolitiske område, herunder 9 %, som er "meget tilfredse". Mere end en tredjedel (37 %) siger, at de ikke er tilfredse.

Et flertal af respondenterne udtrykker tilfredshed med, hvad EU har gjort i udenrigspolitikken i 22 lande med andele fra 79 % i Irland, 74 % i Polen og 69 % i Danmark, 38 % i Frankrig og Grækenland og 39 % i Slovenien.

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.5 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør) (%)

Det absolutte flertal af respondenterne (53 %) er tilfredse med EU's indsats inden for sundhed og forbrugerbeskyttelse, og næsten hver tiende (9 %) siger, at de er "meget tilfredse". Fire ud af ti udtrykker deres utilfredshed, herunder en ud af ti, der "allerede ikke er tilfredse".

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.7 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug) (%) I 22 lande er flertallet tilfredse med EU's håndtering af sundhed og forbrugerbeskyttelse, ledet af Polen (70 %), Irland (67 %), Belgien og Luxembourg (begge 66 %). Den laveste grad af tilfredshed med EU's indsats på dette område ses i Grækenland (29 %), Bulgarien (37 %), Frankrig og Slovakiet (begge 42 %).

Lidt over halvdelen (51 %) er tilfredse med, hvad EU har gjort med hensyn til økonomisk og social genopretning, og hver tiende siger, at de er "meget tilfredse". Mere end fire ud af ti (42 %) er ikke tilfredse, herunder 11 %, som "allerede ikke er tilfredse".

I 18 lande er størstedelen af respondenterne tilfredse med EU's indsats vedrørende økonomisk og social genopretning. Tilfredsheden er særlig høj i Polen (75 %), Irland og Nederlandene (begge 71 %), mens lidt over en femtedel i Grækenland (22 %), 33 % i Frankrig og 34 % i Bulgarien udtrykker deres tilfredshed.

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.2 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn) (%)

Et flertal af respondenterne (51 %) er tilfredse med EU's indsats med hensyn til den digitale dagsorden, og 9 % siger, at de er "meget tilfredse". Omkring en tredjedel (32 %) er utilfredse med EU's indsats på dette område. Dette er det eneste område, hvor mere end en ud af ti (17 %) svarer, at de "ikke ved", om de er tilfredse eller ej.

Et flertal af respondenterne i 26 lande siger, at de er tilfredse med, hvad EU har gjort med hensyn til den digitale dagsorden, med andele fra to tredjedele eller mere i Polen (73 %), Irland (70 %) og Malta (66 %) til 36 % i Grækenland, 40 % i Frankrig og 43 % i Tjekkiet. Det skal dog bemærkes, at mindst en ud af fem siger, at de ikke ved det i ti lande, især i Frankrig (25 %), Portugal og Sverige (begge 24 %).

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.4 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme) (%)

Mere end fire ud af ti (47 %) er tilfredse med EU's indsats i forbindelse med EU's grønne pagt, herunder en ud af ti, der siger, at de er "meget tilfredse". Et mindretal (43 %) siger, at de er utilfredse, og 12 % siger, at de slet ikke er tilfredse.

I alt "Satisfied" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke QA13.3 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner) (%) Flertallet af respondenterne i 18 lande er tilfredse med EU's grønne pagt, hvor tilfredsheden er størst i Irland, Polen (både 69 %) og Ungarn (63 %). På den anden side siger 28 % i Tjekkiet, 31 % i Frankrig og 36 % i Estland, at de er tilfredse med, hvad EU har gjort på dette område.

Migration og asyl er det eneste område, hvor respondenter, der siger, at de er tilfredse med EU's indsats, er i mindretal (43 %), og mindre end en ud af ti (8 %) siger, at de er "meget tilfredse". Omvendt er halvdelen af respondenterne ikke tilfredse med, hvad EU har gjort, herunder 14 %, som "allerede ikke er tilfredse".

I 12 lande er et flertal tilfredse med EU's indsats på migrations- og asylområdet, idet Polen (70 %), Irland (66 %) og Litauen (60 %) udviser den største tilfredshed. Mindre end tre ud af ti er tilfredse i Cypern (25 %), Grækenland (27 %) og Nederlandene (28 %). Udtalelserne er opdelt i Danmark (46 % "tilfreds" mod 46 % "ikke tilfreds").

Kort Legend QA13.6 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser) — I alt "Satisfied" (%)

Den sociodemografiske analyse viser, at de yngste respondenter er mest tilbøjelige til at være tilfredse med, hvad EU har gjort på hvert af de områder, der er testet i undersøgelsen. Dette er mest tydeligt, når det kommer til den digitale dagsorden, hvor seks ud af ti blandt de 15-24-årige er tilfredse, sammenlignet med 44 % af dem i alderen 55 år eller derover.

Med undtagelse af migrations- og asylspørgsmål, jo højere uddannelsesniveau er det mere sandsynligt, at respondenterne er tilfredse med EU's indsats. F.eks. er der større sandsynlighed for, at de, der afslutter en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, udtrykker tilfredshed med, hvad EU har gjort med den digitale dagsorden (56 % mod 37 % af dem, der forlod en uddannelse på 15 år eller derunder) og med hensyn til demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (69 % mod 56 %).

Respondenter, der befinder sig i en bedre økonomisk situation, er mere tilbøjelige til at være tilfredse med EU's indsats på hvert af områderne. Dette gælder især for demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet, hvor 69 % af dem, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, siger, at de er tilfredse med EU's indsats, sammenlignet med 45 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden, og for økonomisk og social genopretning (56 % mod 32 %).

De, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige end dem, der har et negativt image til at blive tilfredse på hvert område, hvor kløften er størst med hensyn til demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet (82 % mod 30 %). Tilfredshedsniveauet er også højere blandt dem, der følger europæisk politik, og dem, der oftere taler om europæiske politiske spørgsmål. For eksempel er 59 % af dem, der følger europæisk politik (sammenlignet med 41 % af dem, der ikke gør det), og 61 % af dem, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål (sammenlignet med 41 % af dem, der aldrig gør det), tilfredse med EU's indsats i forbindelse med den økonomiske og sociale genopretning.

QA13 Den Europæiske Union har i de seneste år fokuseret på flere centrale politikområder. Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? (% — EU27)

Demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet	Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn)	EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner)	Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme)	Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør)	Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser)	Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug)	Støtte til Ukraine
EU-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Køn
Mand	64	53	48	53	54	43	55	68
Kvinde	63	51	46	49	53	42	52	70
Alder
15-24	69	55	50	60	58	49	60	74
25-39	65	54	49	59	56	44	55	69
40-54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Uddannelse (slut på)
—15	56	43	42	37	47	41	47	64
16-19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Studerer stadig	71	57	49	59	60	49	62	76
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	45	32	34	36	39	30	35	54
Fra tid til anden	58	47	47	50	51	43	50	64
Næsten aldrig/aldrig	69	56	49	54	57	45	57	73
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	70	61	57	61	64	48	60	73
Lejlighedsvis	67	55	50	55	57	45	56	71
Aldrig	55	41	38	42	44	37	45	64
Billede af EU
Positiv	82	66	61	65	72	56	69	85
Neutral	57	45	40	45	45	38	47	64
Negativ	30	27	24	29	24	21	29	40
Følg europæisk politik
Følg	70	59	54	57	61	47	60	74
Følger ikke	55	41	39	44	45	38	45	63

En kombination af borgernes bevidsthed om EU's indsats på et specifikt politikområde med deres tilfredshed med denne aktion giver yderligere indsigt. Med hensyn til EU's støtte til Ukraine er tilbagekaldelse (74 %) og tilfredshed (69 %) nøje afstemt. På de syv andre politikområder varierer borgernes bevidsthed og tilfredshed meget. Den højeste grad af bevidsthed efter støtten til Ukraine er migration og asyl (38 %) og EU's grønne pagt (37 %), men de registrerer det laveste tilfredshedsniveau sammenlignet med resten af emnerne (henholdsvis 43 % og 47 %).

Andre områder af EU's indsats er mindre kendt af borgerne, men oplever større tilfredshed, f.eks. den digitale dagsorden med 17 % tilbagekaldelse, men 51 % tilfredshed. Også indsatsen på området demokratiske rettigheder og retsstatsprincippet mindes med 23 %, men har den næsthøjeste tilfredshed (64 %). Udenrigspolitikken ligger i midten med hensyn til tilbagekaldelse (29 %), men har den tredjehøjeste tilfredshedsværdi (54 %).

74 % 69 % 38 % 43 % 37 % 47 % 29 % 54 % 28 % 51 % 24 % 53 % 23 % 64 % 17 % 51 % Tilbagekaldelse Tilfredshed Støtte til Ukraine Udenrigspolitik (dvs. Europa som global aktør) Demokratiske rettigheder og overholdelse af retsregler Den digitale dagsorden (dvs. sikre sikre, retfærdige og gennemsigtige onlinetjenester og -platforme) Sundhed og forbrugerbeskyttelse (dvs. opbygning af en sundhedsunion eller fremme af bæredygtigt forbrug) Økonomisk og social genopretning (dvs. gennemførelse af en lov om mindsteløn) EU's grønne pagt (dvs. målet om nul CO2-emissioner) Migration og asyl (dvs. retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere eller beskyttelse af de ydre grænser) QA2 Hvilke af følgende emner, hvis nogen, har du læst, set eller hørt om? (% — EU27) & QA13 Hvor tilfreds eller ej er du med, hvad EU har gjort på hvert af følgende områder? (% — EU27)

3. ET ÅR FØR VALGET TIL EUROPA-PARLAMENTET 2024: BORGERE FORAN STEMMESEDLEN

I det tredje kapitel drøftes borgernes holdning til valg, navnlig valg til Europa-Parlamentet. Den vurderer bl.a. den betydning, som europæerne tillægger stemme ved valg til Europa-Parlamentet og nationalt, interesse og sandsynlighed for at stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet i 2024, deres bevidsthed om valgdatoen, deres stemmeadfærd og deres synspunkter om årsagerne til, at folk stemmer eller undlader at stemme. Kapitlet indeholder også fokus på holdninger til det næste valg til Europa-Parlamentet blandt de europæiske unge.

Generelt har europæerne en tendens til at betragte stemmeafgivning ved både valg til Europa-Parlamentet og nationale valg som af stor personlig betydning og til at være interesseret i det næste valg til Europa-Parlamentet. Som følge heraf er sandsynligheden for at stemme ved disse valg fortsat høj, idet en betydelig del allerede er bekendt med valgdatoen. Det er vigtigt, at borgerne synes at være mere interesserede i valget til Europa-Parlamentet, end de var på et tilsvarende tidspunkt før det sidste valg i 2019, og de er også mere vidende om valgdatoen.

3.1. Valg til Europa-Parlamentet

Betydningen af at stemme ved valget til Europa-Parlamentet

Samlet "høj betydning" (3-10) Samlet "mellemstor betydning" (4-7) Samlet "lav betydning" (1-3) Ved ikke Marts 2023 Oktober/november 2022 QA16a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for vigtigt eller en central pligt for dig som borger. De resterende tal indikerer noget mellem disse to positioner. (%) Betydningen af at stemme ved valget til Europa-Parlamentet har været stort set stabil i den nuværende undersøgelse sammenlignet med oktober-november 2022, idet næsten halvdelen af borgerne (48 %, + 2 procentpoint) lægger stor vægt på at stemme. Næsten fire ud af ti (38 %, -1 procentpoint) mener, at det er af mellemstor betydning at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, mens 13 % (-1 procentpoint) tillægger disse valg ringe betydning.

Det er værd at bemærke, at disse tal er i overensstemmelse med dem, der blev registreret på et tilsvarende tidspunkt før det seneste valg til Europa-Parlamentet i 2019. I Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse, der blev gennemført i april 2018 (dvs. ca. 13 måneder før valget), lagde 49 % stor vægt på at stemme, mens 17 % tillagde det ringe betydning22 Resultaterne af Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra april 2018 (EB 89.2) findes på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA16a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for vigtigt eller en central pligt for dig som borger. De resterende tal indikerer noget mellem disse to positioner. (% — i alt "Høj betydning (8-10)") I 17 lande anerkendes valget til Europa-Parlamentet med et flertal, hvor de højeste stemmeprocenter er meget vigtige for dem personligt set i Danmark, Sverige (både 70 %) og Holland (68 %). I ni medlemsstater lægger flertallet stor vægt på at stemme ved disse valg, navnlig i Rumænien, Italien (både 46 %) og Kroatien (45 %). I Belgien tillægger lige store andele disse valg stor betydning (43 %) og mellemstor betydning (43 %). Endelig har mindst én ud af fem lande i seks lande ringe vægt på at stemme ved disse valg, og respondenterne i Tjekkiet (30 %), Bulgarien (23 %), Cypern og Slovakiet (begge 22 %) er mest tilbøjelige til at give dette svar.

I 11 lande er respondenterne mere tilbøjelige til, end de var i oktober-november 2022, at lægge stor personlig vægt på at stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Litauen (53 %, + 15 procentpoint) skiller sig ud for en særlig stor positiv udvikling efterfulgt af Slovakiet (34 %, + 8 procentpoint) og Finland (57 %, + 7 procentpoint). Denne andel er kun faldet i Ungarn (46 %, -6 procentpoint), Grækenland (49 %, -4 procentpoint), Tjekkiet (25 %, -3 procentpoint) og Irland (60 %, -3 procentpoint), mens den er forblevet stabil eller uændret i de resterende 12 lande.

Vigtigheden af at stemme ved nationale valg

Omkring to tredjedele af respondenterne (67 %) siger, at det er meget vigtigt for dem personligt at stemme ved nationale valg. En fjerdedel tillægger valget mellemstor betydning, mens 7 % mener, at det er af ringe betydning. Disse tal har været uændrede siden oktober-november 2022.

Marts 2023 Oktober/november 2022 Samlet "høj betydning" (8-10) Samlet "mellemstor betydning" (4-7) Samlet "lav betydning" (1-3) Ved ikke QA16b Og hvor vigtigt er det for dig at stemme ved det nationale valg i (Vores land)? (EU27) (%) I alle medlemsstater lægger et flertal af respondenterne stor personlig vægt på at stemme ved nationale valg med andele fra ni ud af ti eller derover i Sverige (95 %), Danmark (91 %) og Nederlandene (90 %) til lidt over halvdelen i Bulgarien (51 %), Kroatien (52 %), Belgien og Italien (begge 54 %). I otte lande tillægger mindst en ud af ti stemmer ved disse valg ringe betydning, især i Bulgarien (13 %), Cypern, Letland og Malta (alle 11 %).

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA16b Og hvor vigtigt er det for dig at stemme ved det nationale valg i (Vores land)? (% — i alt "Høj betydning (8-10)")

Respondenterne er mere tilbøjelige til at lægge stor vægt på at stemme ved nationale valg end ved valg til Europa-Parlamentet i alle lande. Denne forskel varierer dog betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Den største findes i Tjekkiet (national 63 %, EU 25 %), efterfulgt af Estland (national 69 %, EU 35 %) og Slovenien (national 70 %, EU 38 %). Den laveste forskel kan i stedet observeres i Italien, Belgien (national 54 %, EU 43 % for begge lande), Luxembourg (national 65 %, EU 53 %) og Rumænien (national 57 %, EU 45 %).

I 11 lande er respondenterne mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at det er af stor betydning for dem personligt at stemme ved nationale valg. De største stigninger findes i Estland (69 %, + 13 procentpoint), Litauen (73 %, + 8 procentpoint), Malta (71 %, + 7 procentpoint), Cypern (69 %, + 7 procentpoint) og Rumænien (57 %, + 7 procentpoint). Denne andel er faldet i syv lande, men kun i Letland (56 %, -14 procentpoint) har dette fald været mærkbart. Dette tal er forblevet stabilt eller uændret i ni lande.

Den betydning, som respondenterne lægger på at stemme ved nationale valg og valg til Europa-Parlamentet, varierer alt efter deres alder, uddannelsesniveau og socioøkonomiske status. Respondenter på 25 år eller derover er mere tilbøjelige end yngre til at lægge stor personlig vægt på at stemme ved nationale valg (66-70 % mod 58 %) og valg til Europa-Parlamentet (48-50 % mod 42 %). Tilsvarende er der større sandsynlighed for, at de, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, end dem, der forlod 15 år eller derunder, tillægger det stor betydning (77 % mod 63 % ved nationale valg, 58 % mod 38 % ved EU-valg).

Ledere (80 % nationalt, 61 % EU) er mest tilbøjelige til at lægge stor vægt på at stemme ved disse valg, især i forhold til arbejdsløse (53 % nationalt, 36 % EU) og huspersoner (55 % nationalt, 33 % EU). De, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger, er meget mere tilbøjelige end dem, der oftere har svært ved at stemme på nationalt plan (74 % mod 54 %), og valget til Europa-Parlamentet (55 % mod 35-37 %) er yderst vigtigt.

Forudsigeligt hænger den betydning, der tillægges afstemning, også sammen med følelsen af, at ens stemme tæller, og til graden af tilfredshed med demokratiet på både nationalt plan og EU-plan. De, der er enige om, at deres stemme tæller i EU (67 % mod 31 % af dem, der er uenige), og dem, der er tilfredse med demokratiet i EU (59 % mod 36 % af dem, der ikke er tilfredse) lægger f.eks. større vægt på at stemme ved valget til Europa-Parlamentet.

På samme måde er de, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige til at sige, at det er af stor betydning at stemme ved valget til Europa-Parlamentet (67 % mod 33 % af dem, der har et negativt image), ligesom dem, der ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (59 % mod 33 % af dem, der ønsker, at dets rolle er mindre vigtig).

QA16a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for vigtigt eller en central pligt for dig som borger. De resterende tal indikerer noget mellem disse to positioner. (% — EU27)

Samlet "lav betydning" (1-3)	Samlet "mellemstor betydning" (4-7)	Samlet "høj betydning" (8-10)
EU-27	13	38	48
Køn
Mand	15	37	47
Kvinde	13	38	48
Alder
15-24	13	42	42
25-39	12	40	48
40-54	14	38	48
55+	13	36	50
Uddannelse (slut på)
—15	21	40	38
16-19	15	41	44
20+	9	33	58
Studerer stadig	11	38	48
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	12	39	49
Ledere	7	32	61
Andre hvide kraver	10	40	50
Manuelle arbejdere	15	44	41
Personer i huset	18	48	33
Arbejdsløs	24	39	36
Pensioneret	16	33	51
Studerende	11	38	48
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	24	40	35
Fra tid til anden	15	47	37
Næsten aldrig/aldrig	11	34	55
Min stemme tæller i EU
Enig	4	29	67
Uenig	23	45	31
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	6	34	59
Ikke tilfreds	21	43	36
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	7	34	59
Mindre vigtigt	23	44	33
Ingen ændring	11	37	51

QA16b Og hvor vigtigt er det for dig at stemme ved det nationale valg i (Vores land)? (% — EU27)

Samlet "lav betydning" (1-3)	Samlet "mellemstor betydning" (4-7)	Samlet "høj betydning" (8-10)
EU-27	7	25	67
Køn
Mand	6	26	67
Kvinde	7	25	67
Alder
15-24	8	31	58
25-39	7	27	66
40-54	6	26	67
55+	7	23	70
Uddannelse (slut på)
—15	12	25	63
16-19	8	30	62
20+	4	19	77
Studerer stadig	7	28	62
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	5	26	69
Ledere	3	17	80
Andre hvide kraver	5	28	67
Manuelle arbejdere	9	32	59
Personer i huset	11	33	55
Arbejdsløs	14	32	53
Pensioneret	7	20	73
Studerende	7	28	62
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	14	31	54
Fra tid til anden	9	36	54
Næsten aldrig/aldrig	5	20	74
Min stemme tæller i EU
Enig	2	18	80
Uenig	11	32	56
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	3	21	75
Ikke tilfreds	11	31	58
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	2	17	80
Neutral	6	32	61
Negativ	15	27	57
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	4	22	74
Mindre vigtigt	11	33	56
Ingen ændring	6	21	72

Interesse for det næste valg til Europa-Parlamentet

Et klart flertal af respondenterne (56 %, + 2 procentpoint siden oktober-november 2022) er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, herunder 15 % (+ 1 procentpoint), som siger, at de er "meget interesserede". Omvendt siger mere end fire ud af ti (43 %, -2 procentpoint), at de ikke er interesserede, og 14 % (-1 procentpoint) siger, at de slet ikke er interesserede. Disse andele har været stabile i forhold til oktober-november 2022.

Ved ikke 1 Meget interesseret 15 Lidt interesseret 41 Ikke særlig interesseret 29 Slet ikke interesseret 14 QA15 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (EU27) (%)

Hvis man sammenligner resultaterne med resultaterne inden det seneste valg til Europa-Parlamentet, kan det bemærkes, at andelen af respondenter, der er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, nu er 6 procentpoint højere end i april 2018, hvor 50 % sagde, at de var interesserede, og 48 % sagde, at de ikke var interesserede23 Resultaterne af Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra april 2018 (EB 89.2) findes på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

I 20 medlemsstater siger flertallet, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet med de højeste andele i Nederlandene (75 %), Irland (66 %) og Tyskland (65 %). Slovakiet (26 %) og Tjekkiet (27 %) er langt de lande, hvor interessen for det næste valg er lavest, efterfulgt af Frankrig (40 %) og Bulgarien (41 %).

Meget interesseret Noget interesseret Ikke særlig interesseret Slet ikke interesseret Ved ikke QA15 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (%)

I 14 lande er respondenterne mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet. Renteniveauet er steget med mindst 10 procentpoint i Estland (51 %, + 14 procentpoint), Finland (64 %, + 11 procentpoint) og Letland (50 %, + 10 procentpoint). Ikke desto mindre er andelen af interesserede faldet med syv procentpoint i Grækenland (49 %) og Malta (64 %), og den er forblevet stabil eller uændret i 11 lande.

Ligesom det er vigtigt at stemme, varierer interessen for det næste valg til Europa-Parlamentet alt efter respondenternes alder, uddannelsesniveau og socioøkonomiske status. De 25 år eller derover er mere tilbøjelige end yngre respondenter til at sige, at de er interesserede (56-58 % mod 49 %). De, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at sige, at de er interesserede i forhold til dem, der afsluttede en uddannelse på 15 år eller derunder (65 % mod 45 %). Ledere (70 %) udviser den største interesse, især i forhold til arbejdsløse (41 %), og det samme gælder dem, der aldrig eller sjældent har svært ved at betale deres regninger (62 % mod 40 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden).

Respondenter, der bor i store byer, er mere tilbøjelige til at vise interesse for det næste valg til Europa-Parlamentet end dem, der bor i landsbyer eller i mindre byer (62 % mod 54 %).

Desuden tæller de, der er enige om deres stemme, i EU (76 % mod 40 % af dem, der er uenige), og dem, der er tilfredse med EU's demokrati (69 % mod 43 % af dem, der ikke er tilfredse) er mere tilbøjelige til at sige, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet. Endelig er interesseniveauet også højere blandt respondenter, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet (79 % mod 35 % af dem med et negativt image), og dem, der ønsker, at det spiller en vigtigere rolle (70 % mod 39 % af dem, der ønsker, at dets rolle bliver mindre vigtig).

QA15 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27)

"Interessant" i alt	I alt "Ikke interesseret"
EU-27	56	43
Køn
Mand	58	42
Kvinde	54	45
Alder
15-24	49	49
25-39	56	44
40-54	58	42
55+	58	42
Uddannelse (slut på)
—15	45	54
16-19	53	46
20+	65	34
Studerer stadig	56	43
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	61	39
Ledere	70	30
Andre hvide kraver	59	40
Manuelle arbejdere	50	49
Personer i huset	45	54
Arbejdsløs	41	58
Pensioneret	57	42
Studerende	56	43
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	40	59
Fra tid til anden	49	50
Næsten aldrig/aldrig	62	38
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	54	45
Smart/mellemstor by	54	45
Den store by	62	37
Min stemme tæller i EU
Enig	76	24
Uenig	40	59
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	69	30
Ikke tilfreds	43	56
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	79	20
Neutral	47	52
Negativ	35	64
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	70	30
Mindre vigtigt	39	61
Ingen ændring	54	44

Resultaterne af dette spørgsmål peger også på, at borgernes interesse i valg hænger sammen med deres indkomstniveau. Kun 44 % af de europæiske borgere med lavere indkomster er interesserede i valget til Europa-Parlamentet i 2024. Dette er den eneste indkomstgruppe, hvor vi finder flere borgere, der ikke er interesserede (55 %) i valget, end dem, der er interesserede (44 %).

For de fire øverste indkomstgrupper (kvintiler) er der et flertal af borgerne, der er interesserede i valget: fra 53 %, der er interesseret i valget i 2. kvintil (stadig under EU-gennemsnittet), til mere end to tredjedele af EU-borgerne i den højeste indkomstkvintil (68 %) er interesserede i disse valg.

56 % 44 % 53 % 59 % 65 % 68 % EU-27 3. kvintil 4. kvintil 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 1. indkomst kvintil (laveste) Anden kvintil 5. indkomst kvintil (højeste) QA15 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27) & SD17 Husholdningens samlede disponible indkomst (kvintil) (% — I alt "interesseret") Bemærkning: i det oprindelige diagram var der "3th kvintil" i stedet for "4. kvintil".

Interessen for valget til Europa-Parlamentet 2024 er også meget højere blandt dem, der følger EU's politik (75 % af dem er interesserede i valget til Europa-Parlamentet2024), end blandt dem, der ikke følger EU's politik (33 %).

80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % EU-27 56 % 43 % 75 % 25 % 33 % 66 % Følg Følger ikke "Interessant" i alt I alt "Ikke interesseret" QA15Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27) & QA3 Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik: (% — i alt "interesseret")

Kendskab til datoen for det næste valg til Europa-Parlamentet

Næsten tre ud af ti (28 %) angiver korrekt, at det næste valg til Europa-Parlamentet vil blive afholdt i maj eller juni 2024 — en stigning på tre procentpoint siden oktober-november 202224 Maj/juni 2024" blev anset for at være det korrekte svar, da den nøjagtige dato for valget endnu ikke var aftalt på tidspunktet for feltarbejdet. . Den andel, der korrekt vælger valgåret, men som ikke angiver nogen måned eller angiver den forkerte måned, er også steget (+ 6 procentpoint) og er nu på 17 %. En fjerdedel (+ 1 procentpoint) giver et forkert svar ved at sige, at valget vil blive afholdt i 2023 (4 %, + 3 procentpoint) eller i 2025 (10 %, -3 procentpoint) eller ved at angive en anden dato (11 %, + 1 procentpoint).

I år/senere i år/i 2023 4 Næste år/i 2024/enhver måned i 2024 (men maj eller juni) 17 I maj eller juni 2024 28 Om to år/i 2025/enhver måned i 2025 10 Andet/En anden dato 11 Ved ikke 30 QA14 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet blive afholdt her i LAND)? (EU27) (%)

Kendskabet til det næste valg til Europa-Parlamentet er nu betydeligt højere (+ 9 procentpoint), end det var på et tilsvarende tidspunkt før det seneste valg til Europa-Parlamentet i 2019. Omkring 13 måneder før valget, i april 2018, identificerede 19 % korrekt datoen for valget (maj 2019), og 13 % vidste kun, at det ville finde sted det næste år25 Resultaterne af Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra april 2018 (EB 89.2) findes på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Der er store forskelle i kendskabet til datoen for valget til Europa-Parlamentet i de forskellige lande. I 14 medlemsstater identificerer mindst tre ud af ti korrekt maj eller juni 2024 som valgdato med de højeste andele i Belgien (47 %), Ungarn (44 %) og Cypern (43 %). I den modsatte ende af skalaen viser 9 % i Frankrig, 13 % i Spanien og 16 % i Irland korrekt kendskab til den nøjagtige dato (maj eller juni 2024).

Nederlandene (37 %), Sverige (34 %), Polen og Danmark (begge 32 %) er de lande, hvor respondenterne er mest tilbøjelige til at give et forkert svar. Mere end halvdelen i Portugal (59 %), Frankrig og Spanien (begge 53 %) siger, at de ikke ved det.

Samlet "måneds og årskorrekte viden" Samlet "Årets korrekt viden, men ikke måned" I alt "Forkert svar" Ved ikke QA14 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet efter din mening blive afholdt her i (Vores land)? (%)

I 17 lande er vidensniveauet om datoen for det næste valg til Europa-Parlamentet steget siden oktober-november 2022. Dette er især tilfældet i Letland (32 %, + 15 procentpoint), Rumænien (42 %, + 12 procentpoint) og Litauen (30 %, + 11 procentpoint). Vidensniveauet er faldet i Malta (27 %, -24 procentpoint), Luxembourg (26 %, -13 procentpoint), Polen (27 %, -7 procentpoint) og Irland (16 %, -6 procentpoint), mens andelen, der giver et korrekt svar, er forblevet stabil eller uændret i seks medlemsstater.

De sociodemografiske resultater fremhæver, at respondenter i de centrale aldersgrupper (i alderen 25-54) er lidt mere tilbøjelige end yngre og ældre respondenter til korrekt at identificere datoen for det næste valg til Europa-Parlamentet (29-30 % mod 24-26 %).

Ikke desto mindre synes uddannelsesniveauet og respondenternes socioøkonomiske situation at spille en større rolle. De, der har afsluttet en fuldtidsuddannelse på 16 år eller derover, er mere tilbøjelige end dem, der afsluttede i en alder af 15 år eller derunder, til at give den korrekte dato (29-30 % mod 18 %). Ledere og andre hvide kraver er også mere tilbøjelige til at besvare spørgsmålet korrekt (35-36 % mod 14 % af husfolk), ligesom dem, der har svært ved at betale deres regninger fra tid til anden eller sjældent/aldrig (27-29 % mod 17 % af dem, der har problemer det meste af tiden).

Respondenter, der bor i store byer, er mere tilbøjelige til at kende valgdatoen end dem, der bor i landsbyer eller mindre byer (32 % mod 25-27 %).

Vidensniveauet er også højere blandt dem, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet (34 % mod 24 % af dem, der har et negativt image) og blandt dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (33 % mod 18 % af dem, der ikke stemte).

QA14 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet efter din mening blive afholdt her i (Vores land)? (%)

Samlet "måneds og årskorrekte viden"	Samlet "Årets korrekt viden, men ikke måned"	I alt "Forkert svar"
EU-27	28	17	25
Køn
Mand	28	18	26
Kvinde	27	16	25
Alder
15-24	24	15	27
25-39	29	18	27
40-54	30	18	25
55+	26	17	25
Uddannelse (slut på)
—15	18	12	25
16-19	29	17	25
20+	30	19	27
Studerer stadig	24	17	25
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	30	21	25
Ledere	35	20	26
Andre hvide kraver	36	19	24
Manuelle arbejdere	26	26	28
Personer i huset	14	14	30
Arbejdsløs	18	11	28
Pensioneret	25	16	24
Studerende	24	17	25
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	17	15	28
Fra tid til anden	27	18	28
Næsten aldrig/aldrig	29	17	25
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	25	16	26
Smart/mellemstor by	27	15	26
Den store by	32	19	25
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	33	20	24
Nej	18	13	29
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	34	20	25
Neutral	25	15	26
Negativ	24	15	28

Sandsynlighed for at stemme ved næste valg til Europa-Parlamentet

Efter et lille fald mellem april-maj og oktober-november 2022 har sandsynligheden for at stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet været stabil i den nuværende undersøgelse, idet omkring to tredjedele (67 %, ingen ændring) siger, at de sandsynligvis vil stemme ved sådanne valg, hvis de afholdes i næste uge (7-10 på en skala fra 1 til 10).

I alt "Likely" (7-10) "Neutral" i alt (5-5) Samlet "ikke sandsynligt"(1-4) Marts 2023 Oktober/november 2022 QA22 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle finde sted i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder ""slet ikke sandsynligt"" og "10" betyder "meget sandsynligt". (EU27) (%)

Et lignende spørgsmål blev medtaget i Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse i april 2018. På en skala fra 1 til 10 blev respondenterne spurgt, hvor sandsynligt det var, at de ville stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet i maj 2019, og 58 % sagde, at de sandsynligvis ville gøre det (7-10)26 Det skal bemærkes, at resultaterne på EU-plan i 2018 også omfattede Det Forenede Kongerige. Resultaterne af Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra april 2018 (EB 89.2) findes på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Selv om spørgsmålet var formuleret forskelligt, og sammenligningen bør fortolkes med forsigtighed, kan dette ikke desto mindre tyde på, at borgerne i øjeblikket er mere tilbøjelige til at deltage i valget til Europa-Parlamentet i 2024, end de var på et tilsvarende tidspunkt før valget i 2019.

Flertal i alle lande siger, at de sandsynligvis ville stemme ved valg til Europa-Parlamentet, hvis de blev afholdt i næste uge, med andele fra mere end otte ud af ti i Nederlandene (87 %), Danmark og Sverige (begge 83 %), til 50 % i Tjekkiet, 53 % i Kroatien og 55 % i Bulgarien. Mindst en fjerdedel siger, at de sandsynligvis ikke vil stemme i Tjekkiet (29 %), Slovenien (27 %), Bulgarien, Cypern og Frankrig (alle 25 %).

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA22 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle finde sted i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder ""slet ikke sandsynligt"" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — i alt "Likely" (7-10))

Sandsynligheden for at stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet er steget i ti lande siden oktober-november 2022, navnlig i Litauen (71 %, + 12 procentpoint), Cypern (61 %, + 10 procentpoint) og Estland (59 %, + 10 procentpoint). Andelen, der siger, at de sandsynligvis vil stemme ved sådanne valg, er faldet med syv procentpoint i Letland (59 %) og med tre eller fire point i yderligere seks lande. Denne andel af respondenterne er forblevet stabil eller uændret i ti lande.

Sandsynligheden for at gå til afstemning ved det næste valg til Europa-Parlamentet stiger, efterhånden som respondenternes alder, uddannelsesniveau og socioøkonomiske status stiger.

De 25 år eller derover er mere tilbøjelige til at sige, at de sandsynligvis ville stemme, hvis disse valg blev afholdt i næste uge (68-70 % mod 55 % af dem i alderen 15-24 år), ligesom dem, der afsluttede deres fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover (78 % mod 59 % af dem, der sluttede 15 år eller derunder). Ledere (81 % mod 54 % af de arbejdsløse) og dem, der aldrig eller sjældent har svært ved at betale deres regninger (73 % mod 52-58 % af dem, der har problemer oftere), er også mere tilbøjelige til at sige, at de ville gå til stemme.

Respondenter, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål (84 % mod 49 % af dem, der aldrig gør det), og dem, der følger europæisk politik (80 % mod 51 % af dem, der ikke gør det), er mere tilbøjelige til at sige, at de ville stemme, hvis der blev afholdt valg i morgen, ligesom dem, der allerede havde stemt ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (88 % mod 34 % af dem, der ikke stemte). Endelig spiller respondenternes image af Europa-Parlamentet også en rolle, idet 85 % af dem, der har et positivt image, er mere tilbøjelige til at sige, at de ville stemme, sammenlignet med 51 % af dem, der har et negativt image.

QA22 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle finde sted i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder ""slet ikke sandsynligt"" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — EU27)

Samlet "ikke sandsynligt"(1-4)	"Neutral" i alt (5-5)	I alt "Likely" (7-10)
EU-27	17	15	67
Køn
Mand	17	15	66
Kvinde	16	15	67
Alder
15-24	21	17	55
25-39	17	15	68
40-54	16	14	70
55+	16	14	69
Uddannelse (slut på)
—15	25	15	59
16-19	18	17	64
20+	11	11	78
Studerer stadig	19	15	58
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	13	15	72
Ledere	8	11	81
Andre hvide kraver	13	16	71
Manuelle arbejdere	19	18	63
Personer i huset	24	19	56
Arbejdsløs	32	13	54
Pensioneret	17	12	70
Studerende	19	15	58
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	28	18	52
Fra tid til anden	21	20	58
Næsten aldrig/aldrig	13	12	73
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	16	15	67
Smart/mellemstor by	18	16	65
Den store by	14	13	71
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	3	9	88
Nej	40	23	34
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	5	8	85
Neutral	19	19	60
Negativ	33	16	51

Grunde til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet

De mest nævnte grunde til, at respondenterne siger, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet, skyldes, at det er deres pligt som borgere (38 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022), fordi de normalt stemmer ved politiske valg, og fordi de ønsker at støtte et politisk parti (begge 36 %, + 2 procentpoint). Rangordningen af disse årsager er forblevet uændret i forhold til oktober-november 2022. Andre grunde, som mindst en ud af fem har anført, er: ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet (29 %, ingen ændringer), ønsker at støtte en bestemt kandidat (23 %, + 1 procentpoint), ønsker at udtrykke deres utilfredshed (21 %, -2 procentpoint) og ønsker at udtrykke deres støtte til Den Europæiske Union (21 %, ingen ændring).

Marts 2023 Oktober/november 2022 Det er deres pligt som borgere De ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet De plejer at stemme ved politiske valg Ønsker at støtte et politisk parti De ønsker at støtte en bestemt kandidat De ønsker at udtrykke deres utilfredshed De ønsker at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union De ønsker at undgå valgsucces for andre politiske partier, som de ikke bryder sig om. De ønsker at støtte (NATIONALITET) regering Politiske og samfundsmæssige spørgsmål af interesse for dem tages op under valgkampen De ønsker at udtrykke utilfredshed med Den Europæiske Union De ønsker at udtrykke utilfredshed med (NATIONALITET) regering De oplysninger, de har modtaget under kampagnen, har overtalt dem til at gå til afstemning Ved ikke QA17ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (EU27) (%) I 14 lande er den mest omtalte grund til at få folk til at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, at det er deres pligt som borgere. Normalt stemme ved politiske valg er den mest almindelige årsag givet af respondenter i fem lande, og ønsker at støtte et politisk parti topper listen over grunde i yderligere fem. I Nederlandene og Sverige er årsagen, der oftest gives, at de ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, mens det i Slovakiet, der ønsker at støtte en bestemt kandidat, er rangeret højest.

At være deres borgerpligt er blandt de tre vigtigste årsager til, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet i 20 lande med de højeste andele i Litauen (61 %), Cypern (52 %), Letland og Luxembourg (begge 51 %). Respondenterne er mindst tilbøjelige til at vælge denne grund i Tjekkiet (17 %), Polen og Slovakiet (begge 27 %).

I 17 lande, der normalt stemmer ved politiske valg rangerer i top tre grunde. Dette nævnes oftest af respondenter i Sverige (47 %), Danmark (46 %) og Finland (44 %). Letland (21 %), Estland (24 %), Belgien og Slovakiet (begge 25 %) nævner dette som en årsag.

Ønsket om at støtte et politisk parti er blandt de tre vigtigste grunde, der menes at få folk til at stemme i 23 medlemsstater. Andelene, der nævner dette, er særlig høje i Grækenland (65 %), Malta (61 %) og Cypern (58 %). Dette udvælges af mindre end tre ud af ti i Estland, Frankrig, Letland og Luxembourg (alle 29 %).

Ønsker at støtte et politisk parti De plejer at stemme ved politiske valg Det er deres pligt som borgere De ønsker at støtte en bestemt kandidat De ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet QA17ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Maks. 4 ANSWERS) (% — Det mest nævnte svar efter land)

Respondenter i Sverige (51 %), Nederlandene (48 %) og Finland (43 %) er mest tilbøjelige til at tro, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de ønsker at ændre tingene ved at gøre det. Denne årsag er mindst sandsynlig i Polen, Portugal (begge 21 %), Frankrig og Slovenien (begge 22 %).

De højeste andele, der nævner, at de ønsker at støtte en bestemt kandidat som en årsag, der får folk til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, findes i Cypern (53 %), Malta (52 %), Grækenland og Litauen (begge 39 %), mens dette gives mindst hyppigt i Nederlandene, Spanien (både 13 %) og Sverige (14 %).

Mindst en fjerdedel i Frankrig, Nederlandene (både 31 %) og Belgien (25 %) giver som begrundelse for, at folk stemmer, at de ønsker at udtrykke deres utilfredshed, mens 8 % i Litauen, 10 % i Bulgarien og 11 % i Cypern nævner denne grund.

Endelig er respondenterne i Danmark, Grækenland og Slovenien (alle 27 %) mest tilbøjelige til at sige, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet, fordi de ønsker at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union, mens respondenterne i Cypern (12 %), Rumænien (15 %) og Belgien (16 %) er mindst tilbøjelige til at gøre det.

QA17ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (%)

EU-27	VÆR	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DET	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Det er deres pligt som borgere	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
De plejer at stemme ved politiske valg	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
Ønsker at støtte et politisk parti	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
De ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
De ønsker at støtte en bestemt kandidat	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
De ønsker at udtrykke deres utilfredshed	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
De ønsker at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
De ønsker at støtte (NATIONALITET) regering	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
De ønsker at undgå valgsucces for andre politiske partier, som de ikke bryder sig om.	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Politiske og samfundsmæssige spørgsmål af interesse for dem tages op under valgkampen	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
De ønsker at udtrykke utilfredshed med Den Europæiske Union	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
De ønsker at udtrykke utilfredshed med (NATIONALITET) regering	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
De ønsker at påvirke, hvem der bliver næste formand for Europa-Kommissionen	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
De oplysninger, de har modtaget under kampagnen, har overtalt dem til at gå til afstemning	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Der var endnu et vigtigt valg på samme tid.	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Ved ikke	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Andre varer (spontan)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Ingen (spontan)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Andelen af respondenter, der siger, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet, fordi det er deres pligt som borgere, er steget i 14 lande siden oktober-november 2022, navnlig i Luxembourg (51 %, + 13 procentpoint), Litauen (61 %, + 10 procentpoint) og Rumænien (37 %, + 8 procentpoint). Denne andel er faldet i otte lande med de største fald i Sverige (37 %, -8 procentpoint), Portugal (41 %, -8 procentpoint), Tjekkiet (17 %, -7 procentpoint). Denne andel af respondenterne er forblevet stabil eller uændret i fem lande.

I 12 lande er respondenterne mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet, fordi de normalt stemmer ved politiske valg. Stigninger på seks procentpoint ses i Finland (44 %) og Litauen (41 %), mens denne andel kun er faldet en smule i Cypern (33 %, -4 procentpoint) og Estland (24 %, -3 procentpoint) og er forblevet stabile eller uændrede i 13 lande.

Stigninger i andelen af respondenter, der siger, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de ønsker at støtte et politisk parti, registreres i 12 medlemsstater. Disse er på mindst 10 procentpoint i Malta (61 %, + 18 procentpoint), Letland (29 %, + 13 procentpoint) og Grækenland (65 %, + 10 procentpoint). Der ses kun fald i Cypern (58 %, -7 procentpoint) og Tjekkiet (33 %, -5 procentpoint), mens denne andel af respondenterne i 13 lande er stabil eller er forblevet uændret.

Syv lande viser en stigning i andelen af respondenter, der nævner ønsker at støtte en bestemt kandidat som en årsag til, at folk stemmer, mest markant Malta (52 %, + 7 procentpoint), Portugal (34 %, + 6 procentpoint) og Belgien (25 %, + 6 procentpoint). Der er registreret fald i Tjekkiet (30 %, -5 procentpoint), Slovakiet (35 %, -4 procentpoint), Estland (37 %, -3 procentpoint), Tyskland (15 %, -3 procentpoint) og Nederlandene (13 %, -3 procentpoint). Denne andel er forblevet stabil eller uændret i 15 lande.

Andelen af respondenter, der siger, at folk stemmer for at udtrykke deres støtte til Den Europæiske Union, er steget en smule i otte lande siden oktober-november 2022, navnlig i Estland (19 %, + 5 procentpoint), Danmark, Grækenland, Slovenien (alle 27 %, -4 procentpoint) og Cypern (12 %, -4 procentpoint). Denne andel af respondenterne er faldet i fem lande, navnlig i Malta (24 %, -10 procentpoint), Luxembourg (23 %, -5 procentpoint) og Sverige (18 %, -4 procentpoint) og er forblevet stabile eller uændrede i 14 lande.

Respondenterne er i øjeblikket mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet for at udtrykke deres utilfredshed i Luxembourg (23 %, + 6 procentpoint), Sverige (22 %, + 5 procentpoint), Letland (17 %, + 5 procentpoint) og Nederlandene (31 %, + 3 procentpoint). Omvendt er denne andel faldet i Grækenland (16 %, -7 procentpoint), Frankrig (31 %, -4 procentpoint), Italien (22 %, -4 procentpoint), Bulgarien (10 %, -4 procentpoint) og Tyskland (20 %, -3 procentpoint), og er forblevet stabil eller uændret i 18 medlemsstater.

Den sociodemografiske analyse viser, at kvinder er lidt mere tilbøjelige end mænd til at sige, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi det er deres pligt som borgere (40 % mod 36 %). Desuden er respondenter på 55 år og derover mere tilbøjelige til at sige, at folk stemmer, fordi det er deres pligt som borgere (40 % mod 35 % af dem i alderen 15-24 år), og at de normalt stemmer ved politiske valg (39 % mod 32 %), mens de 15-24-årige er mest tilbøjelige til at nævne, at de ønsker at ændre tingene som en årsag (33 % mod 28 % af dem på 55 år eller derover).

Jo længere de adspurgte forblev i fuldtidsuddannelse, desto mere sandsynligt er det, at de siger, at folk stemmer, fordi de ønsker at ændre tingene (31 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover mod 25 % af dem, der forlod 15 år eller yngre), og fordi de ønsker at udtrykke deres støtte til Den Europæiske Union (24 % mod 17 %).

Respondenter, der har færrest problemer med at betale deres regninger, er mere tilbøjelige til at sige, at folk stemmer, fordi det er deres pligt som borgere (40 % mod 32-33 % af dem, der har vanskeligheder fra tid til anden eller oftere), fordi de normalt stemmer ved politiske valg (38 % mod 31-34 %), og fordi de ønsker at udtrykke deres støtte til Den Europæiske Union (23 % mod 18 %). Derimod er de, der har vanskeligheder det meste af tiden, mere tilbøjelige til at nævne, at de ønsker at støtte en bestemt kandidat som en grund til at stemme (28 % mod 21 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer).

Endelig er de, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige end dem, der ikke stemte for at sige, at folk stemmer, fordi det er deres pligt som borgere (43 % mod 28 %), fordi de normalt stemmer ved politiske valg (39 % mod 32 %), at støtte et politisk parti (38 % mod 33 %), at ændre tingene (31 % mod 26 %) og at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union (23 % mod 18 %).

QA17ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (% — EU27)

Det er deres pligt som borgere	De ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet	De ønsker at påvirke, hvem der bliver næste formand for Europa-Kommissionen	De ønsker at udtrykke deres utilfredshed	De ønsker at støtte (NATIONALITET) regering	De ønsker at udtrykke utilfredshed med (NATIONALITET) regering	De ønsker at udtrykke utilfredshed med Den Europæiske Union	De plejer at stemme ved politiske valg	De ønsker at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union	Politiske og samfundsmæssige spørgsmål af interesse for dem tages op under valgkampen	De ønsker at undgå valgsucces for andre politiske partier, som de ikke bryder sig om.	Ønsker at støtte et politisk parti
EU-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Køn
Mand	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Kvinde	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Alder
15-24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25-39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40-54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Uddannelse (slut på)
—15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16-19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Studerer stadig	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Ledere	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Andre hvide kraver	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Manuelle arbejdere	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Personer i huset	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Arbejdsløs	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
Pensioneret	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Studerende	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
Fra tid til anden	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Næsten aldrig/aldrig	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Neutral	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Negativ	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Grunde til ikke at stemme ved valget til Europa-Parlamentet

Den hyppigst nævnte årsag blandt respondenterne til, hvorfor folk ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet, er troen på, at deres stemme ikke vil ændre noget (47 %, ingen ændring siden oktober-november 2022). Mere end en tredjedel siger, at folk ikke stemmer, fordi de ikke er interesseret i politik generelt (37 %, + 3 procentpoint), eller fordi de ikke stoler på det politiske system generelt (36 %, + 2 procentpoint).

Andre grunde, der gives af omkring en femtedel eller mere, er: de føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (23 %, + 1 procentpoint), de stemmer normalt ikke ved politiske valg, de er ikke overbevist af noget politisk parti eller kandidat (begge 22 %, + 1 procentpoint), de er imod Den Europæiske Union (19 %, ingen ændring), de mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem (19 %, -1 procentpoint), og de ved ikke særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er (19 %, -2 procentpoint).

Bortset fra andelen, der siger, at de ikke er interesseret i politik generelt, som er steget en smule (+ 3 procentpoint), har alle andre tal været stabile siden oktober-november 2022.

De er ikke interesseret i politik generelt. De mener, at deres stemme ikke vil ændre noget De er imod Den Europæiske Union De ved ikke særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er. De mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem. De ved ikke nok om de forskellige politiske partiers position i europæiske anliggender. De mangler tid, de har alt for travlt Mistillid til det politiske system i almindelighed De står over for nogle praktiske problemer, der forhindrer dem i at stemme (vanskeligheder med at komme til valgstederne, handicap, sundhedsspørgsmål osv.) De er ikke overbevist af noget politisk parti eller kandidat. Der er ingen interesse for de emner, der blev diskuteret under kampagnen. De føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke bekymrer dem De plejer ikke at stemme ved politiske valg. De kender ikke til valget De ved ikke, hvor eller hvordan de skal stemme Ved ikke Marts 2023 Oktober/november 2022 QA18ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (EU27) (%)

I 19 medlemsstater er troen på, at deres stemme ikke vil ændre noget, den første hyppigst nævnte grund til ikke at stemme ved valg til Europa-Parlamentet. I fire lande er den mest almindelige årsag, som respondenterne giver, at de ikke er interesseret i politik generelt, mens mistilliden til det politiske system generelt er øverst på listen i yderligere fire lande.

I alle lande er troen på, at deres stemme ikke vil ændre noget, den første eller anden hyppigst nævnte grund, som respondenterne giver for, at folk ikke skal stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Andelene varierer fra 67 % i Nederlandene, 59 % i Finland og 58 % i Litauen til 34 % i Portugal, 35 % i Polen og 37 % i Rumænien.

"De er ikke interesseret i politik generelt' rangerer i top tre grunde til, at folk ikke stemmer i 25 lande. Den højeste andel af respondenter, der nævner dette, findes i Litauen (51 %), Slovenien (48 %) og Finland (46 %). I den anden ende af spektret er det mindst sandsynligt, at denne årsag vil blive givet i Østrig (29 %), Portugal (31 %) og Polen (32 %).

De mener, at deres stemme ikke vil ændre noget Mistillid til det politiske system i almindelighed De er ikke interesseret i politik generelt. QA18ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Maks. 4 ANSWERS) (% — Det mest nævnte svar efter land) Mistilliden til det politiske system generelt er blandt de tre vigtigste svar i 23 medlemsstater. Grækenland (64 %) og Cypern (58 %) skiller sig ud med særligt høje andele, der vælger denne grund til ikke at stemme, efterfulgt af Litauen (46 %). Omkring en fjerdedel eller derunder giver dette svar i Polen (23 %), Finland og Sverige (begge 27 %).

Respondenterne i Danmark, Sverige (både 47 %) og Nederlandene (41 %) er mest tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem. Omvendt nævner 11 % i Spanien og 16 % i Polen, Luxembourg og Rumænien dette som en grund.

Grækenland (48 %) er det land, hvor respondenterne er mest tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de ikke er overbevist af noget politisk parti eller kandidat, efterfulgt af Cypern (36 %) og Østrig (31 %). Det er mindst sandsynligt, at respondenterne nævner dette som en årsag i Danmark (6 %), Nederlandene (10 %) og Sverige (11 %).

Det nævnes oftest ikke at stemme ved politiske valg i Polen (31 %), Ungarn og Irland (begge 29 %), mens det er mindre udbredt i Spanien (13 %), Malta (14 %), Belgien og Estland (begge 15 %).

Den højeste andel af respondenter, der siger, at folk ikke stemmer, fordi de er imod Den Europæiske Union, observeres i Østrig (36 %), Malta (30 %) og Tjekkiet (29 %). Mindre end en ud af ti nævner derimod dette i Cypern (8 %), Litauen og Spanien (begge 9 %).

Mere end tre ud af ti i Sverige (36 %), Danmark (34 %), Nederlandene og Portugal (begge 31 %) siger, at en grund til ikke at stemme er, at de ikke ved særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er. Dette skal sammenlignes med 11 % i Polen, 13 % i Grækenland og 14 % i Slovakiet, som nævner dette som en årsag.

QA18ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (%)

EU-27	VÆR	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DET	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
De mener, at deres stemme ikke vil ændre noget	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
De er ikke interesseret i politik generelt.	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
Mistillid til det politiske system i almindelighed	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
De føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke bekymrer dem	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
De er ikke overbevist af noget politisk parti eller kandidat.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
De plejer ikke at stemme ved politiske valg.	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
De er imod Den Europæiske Union	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
De ved ikke særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er.	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
De mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
De ved ikke nok om de forskellige politiske partiers position i europæiske anliggender.	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
Der er ingen interesse for de emner, der blev diskuteret under kampagnen.	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
De mangler tid, de har alt for travlt	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
De kender ikke til valget	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
De ved ikke, hvor eller hvordan de skal stemme	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
De står over for nogle praktiske problemer, der forhindrer dem i at stemme (vanskeligheder med at komme til valgstederne, handicap, sundhedsspørgsmål osv.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Ved ikke	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Andet (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Ingen (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

Endelig nævner mere end en fjerdedel i Grækenland (33 %), Bulgarien (28 %) og Østrig (26 %) det forhold, at folk mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem. Dem i Spanien (11 %), Irland og Portugal (begge 14 %) er mindst tilbøjelige til at nævne dette som en grund til ikke at stemme.

I 11 lande er respondenterne mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at folk ikke stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de mener, at deres stemme ikke vil ændre noget. Dette er især tilfældet for Malta (46 %, + 14 procentpoint), Luxembourg (56 %, + 12 procentpoint) og Estland (54 %, + 7 procentpoint). Denne andel af respondenterne er faldet i Frankrig (52 %, -7 procentpoint), Østrig (41 %, -4 procentpoint), Bulgarien (42 %, -3 procentpoint) og Portugal (34 %, -3 procentpoint), og den er forblevet stabil eller uændret i 12 lande.

Andelen af respondenter, der siger, at folk ikke stemmer, fordi de ikke er interesseret i politik generelt, er steget i 15 lande siden oktober-november 2022, navnlig i Malta (42 %, + 12 procentpoint), Irland (42 %, + 8 procentpoint) og Sverige (41 %, + 7 procentpoint). Denne andel er kun faldet i Portugal (31 %, -5 procentpoint), Cypern (41 %, -5 procentpoint) og Grækenland (37 %, -4 procentpoint), og den er forblevet stabil eller uændret i ni lande.

Stigninger i andelen af respondenter, der siger, at folk ikke stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de ikke stoler på det politiske system generelt, registreres i 14 medlemsstater. Malta (34 %, + 9 procentpoint) har igen oplevet den største stigning efterfulgt af Cypern (58 %, + 7 procentpoint) og Letland (42 %, + 7 procentpoint). Denne andel af respondenterne er kun faldet en smule i Slovakiet (31 %, -3 procentpoint) og er forblevet stabil eller uændret i 12 lande.

Ni lande viser en stigning i andelen, der siger, at folk føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke bekymrer dem som en grund til ikke at stemme. De største stigninger findes i Belgien (28 %, + 6 procentpoint), Estland (29 %, + 5 procentpoint) og Cypern (21 %, + 5 procentpoint). Der ses fald i Luxembourg (16 %, -7 procentpoint), Spanien (11 %, -4 procentpoint), Østrig (25 %, -3 procentpoint) og Tjekkiet (29 %, -3 procentpoint). Dette tal er forblevet stabilt eller uændret i 14 lande.

Respondenter i syv lande er i øjeblikket mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de ikke overbevises af noget politisk parti eller kandidat, navnlig i Malta (29 %, + 9 procentpoint) og Letland (18 %, + 6 procentpoint). Denne andel er faldet en smule i Spanien (24 %, -4 procentpoint) og Danmark (6 %, -3 procentpoint) og er forblevet stabil eller uændret i 18 lande.

I otte lande er andelen af respondenter, der nævner, at folk normalt ikke stemmer ved politiske valg som en grund til ikke at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, steget, og dette er især tilfældet i Litauen (24 %, + 8 procentpoint), Slovenien (20 %, + 7 procentpoint), Ungarn (29 %, + 6 procentpoint) og Letland (18 %, + 6 procentpoint). Denne andel er faldet en smule i Malta (14 %, -4 procentpoint), Tjekkiet (26 %, -3 procentpoint) og Portugal (20 %, -3 procentpoint) og er forblevet stabil eller uændret i 16 medlemsstater.

Respondenter i Letland (14 %, + 6 procentpoint) er mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de er imod Den Europæiske Union, mens respondenterne i Malta (30 %, -6 procentpoint) i øjeblikket er mindre tilbøjelige til at gøre det. I Luxembourg er der sket et fald i andelen af respondenter, der nævner som begrundelse for ikke at vide, hvad Europa-Parlamentets rolle er (15 %, -7 procentpoint), og som mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem (16 %, -5 procentpoint). I Grækenland (33 %, + 5 procentpoint) er respondenterne nu mere tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem.

Respondenter i alderen 15-24 år er mest tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de ikke er interesseret i politik generelt (42 % mod 35-37 % af de ældre respondenter), og mindst sandsynligt siger, at folk mener, at deres stemme ikke vil ændre noget (42 % mod 45-48 %), mistillid til det politiske system generelt (30 % mod 36-38 %) og er imod Den Europæiske Union (15 % mod 19-20 %).

De længere respondenter forblev i fuldtidsuddannelse, jo mere sandsynligt er det, at de mener, at deres stemme ikke vil ændre noget (49 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover mod 43 % af dem, der afsluttede 15 år eller yngre), føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (29 % mod 16 %), ikke ved meget godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er (22 % mod 16 %), og troen på, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører folk som dem (21 % mod 16 %) som årsager til, at folk ikke stemmer. Respondenter, der forlod en uddannelse på 15 år eller derunder, er dog mere tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de ikke overbevises af noget politisk parti eller kandidat (25 % mod 20 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover).

Respondenter, der har færrest problemer med at betale deres regninger, er mere tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de ikke er interesseret i politik generelt (38 % mod 33 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden), og fordi de føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (25 % mod 16 %). Det modsatte gælder for mistillid til det politiske system generelt (41 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden mod 35 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer) og ikke bliver overbevist af noget politisk parti eller kandidat (27 % mod 21 %).

De, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål, er mere tilbøjelige end dem, der aldrig siger, at folk ikke stemmer, fordi de føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (25 % mod 20 %), og fordi de mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem (25 % mod 14 %).

Endelig er respondenter, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige end dem, der ikke stemte for at sige, at folk mener, at deres stemme ikke vil ændre noget (49 % mod 43 %) og føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (25 % mod 18 %).

QA18ab Hvad er efter din mening grunden til, at nogle mennesker ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (% — EU27)

De er ikke interesseret i politik generelt.	De mener, at deres stemme ikke vil ændre noget	De er imod Den Europæiske Union	De ved ikke særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er.	De mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem.	De ved ikke nok om de forskellige politiske partiers position i europæiske anliggender.	Mistillid til det politiske system i almindelighed	De er ikke overbevist af noget politisk parti eller kandidat.	De føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke bekymrer dem
EU-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Køn
Mand	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Kvinde	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Alder
15-24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25-39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40-54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Uddannelse (slut på)
—15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16-19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Studerer stadig	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Ledere	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Andre hvide kraver	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Manuelle arbejdere	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Personer i huset	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Arbejdsløs	15	4	5	1	1	1	40	25	19
Pensioneret	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Studerende	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	15	7	5	1	1	1	41	27	16
Fra tid til anden	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Næsten aldrig/aldrig	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Neutral	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Negativ	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Fokus på ungdommen

I dette afsnit fokuseres der mere specifikt på holdninger til valg, og navnlig i forbindelse med det næste valg til Europa-Parlamentet, blandt de yngste respondenter (dvs. personer mellem 15 og 24 år) og trækker en sammenligning mellem de resultater, der observeres blandt de europæiske unge, og dem, der observeres blandt befolkningen generelt. Eurobarometerundersøgelsen efter valget i 2019 viste, at selv om ældre borgere var mest tilbøjelige til at stemme ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, var stigningen i valgdeltagelsen mellem 2014 og 2019 den stærkeste blandt unge under 25 år (42 %, + 14 procentpoint) — en faktor, der bidrog til at opnå den højeste samlede valgdeltagelse ved valg til Europa-Parlamentet siden 199427 Resultaterne af Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse efter valg (EB 91.5), der blev gennemført i juni 2019, findes på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 . Det forekommer derfor afgørende at overvåge holdningerne i denne aldersgruppe for at forstå mere omfattende tendenser inden for valg og politisk deltagelse i hele EU.

Mere end fire ud af ti af de adspurgte i alderen 15-24 år (42 %) siger, at det er af stor betydning for dem personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, mens 13 % tillægger disse valg ringe betydning. Unge respondenter er således lidt mindre tilbøjelige end gennemsnittet (48 %) til at tillægge valget til Europa-Parlamentet stor betydning.

Oktober/november 2022 Udvikling Mar 2023 Marts 2023 15-24-årige QA16a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet. Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for vigtigt eller en central pligt for dig som borger. De resterende tal indikerer noget mellem disse to positioner. (% — i alt "Høj betydning (8-10)") Næsten seks ud af ti af de yngste respondenter (58 %) tillægger stemme ved nationale valg stor personlig betydning, og mindre end en ud af ti (8 %) siger, at det er af ringe betydning at stemme ved disse valg. Endnu en gang er 15-24-årige mindre tilbøjelige end gennemsnittet (67 %) til at lægge stor vægt på at stemme.

Oktober/november 2022 Udvikling Mar 2023 Marts 2023 15-24-årige QA16b Og hvor vigtigt er det for dig at stemme ved det nationale valg i (Vores land)? (% — i alt "Høj betydning (8-10)") Som det er tilfældet med resultaterne blandt den almindelige befolkning, er unge respondenter derfor mere tilbøjelige til at anerkende, at de nationale valg er vigtige end valget til Europa-Parlamentet.

Lige store andele siger, at de er interesserede (49 %) og ikke interesserede (49 %) i disse valg. Mere specifikt siger 13 %, at de er "meget interesserede" og 36 % er noget interesserede, mens 16 % "allerede ikke er interesserede", og 33 % er "ikke særlig interesserede". Når man sammenligner disse tal med dem, der findes blandt den almindelige befolkning, synes det klart, at 15-24-årige er mindre tilbøjelige til at være interesserede end gennemsnittet (56 %), selv om andelen af dem, der siger, at de er "meget" interesserede, er noget tæt på den, der blev observeret for hele stikprøven (15 %).

EU-27 15-24 år Meget interesseret Noget interesseret Ikke særlig interesseret Slet ikke interesseret Ved ikke QA15 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27)

På spørgsmålet om datoen for det næste valg til Europa-Parlamentet giver næsten en fjerdedel af de yngste respondenter (24 %) det korrekte svar fra maj eller juni 2024, mens 15 % korrekt identificerer året, men ikke måneden, og omkring en fjerdedel (27 %) giver et forkert svar. Dette tyder på, at 15-24-årige er lidt mindre tilbøjelige end gennemsnittet til at være opmærksomme på den nøjagtige dato for det næste valg (24 % mod 28 %).

EU-27 15-24 år I år/senere i år/i 2023 Næste år/i 2024/enhver måned i 2024 (men maj eller juni) I maj eller juni 2024 Om to år/i 2025/enhver måned i 2025 Andet/En anden dato Ved ikke QA14 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27) Sandsynligheden for at stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet er lavere blandt de yngste respondenter end blandt den almindelige befolkning, idet 55 % af de 15-24-årige siger, at de sandsynligvis vil stemme, hvis det næste valg til Europa-Parlamentet blev afholdt i næste uge (sammenlignet med et gennemsnit på 67 %). Ikke desto mindre skal det bemærkes, at 6 % af disse respondenter siger, at de endnu ikke har stemmeret.

Sandsynligvis repræsenterer vælgerne stadig et absolut flertal af unge respondenter, mens kun omkring en femtedel (21 %) siger, at de sandsynligvis ikke vil stemme (sammenlignet med et gennemsnit på 17 %).

EU-27 15-24 år I alt "Likely" (7-10) "Neutral" i alt (5-6) I alt "ikke sandsynligt" (1-4} Ved ikke QA22 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle finde sted i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder ""slet ikke sandsynligt"" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — EU27) Rækkefølgen af årsagerne til, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, som udtrykt af respondenter i alderen 15-24 år, er kun lidt anderledes end den, der observeres blandt befolkningen generelt. At være en borgerpligt (35 % sammenlignet med et gennemsnit på 38 %) og ønsker at støtte et politisk parti (35 % mod 36 %) er stadig blandt de tre vigtigste grunde, som 15-24-årige har givet. Men disse respondenter er mere tilbøjelige end gennemsnittet til at sige, at folk stemmer, fordi de ønsker at ændre tingene (33 % mod 29 %), hvilket rangerer som en tredje blandt de anførte grunde. Omvendt er de yngste respondenter mindre tilbøjelige til at nævne dette end den almindelige befolkning (36 %), selv om der normalt stemmes ved politiske valg (32 %).

Andre grunde, der er udvalgt af omkring en femtedel, er ønsket om at udtrykke utilfredshed (22 % sammenlignet med et gennemsnit på 21 %) og ønsket om at støtte en bestemt kandidat (21 % mod 23 %).

Endelig er det værd at bemærke, at de yngste respondenter er mere tilbøjelige end gennemsnittet til at sige, at folk stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de ønsker at påvirke, hvem der bliver næste formand for Europa-Kommissionen (14 % mod 10 %).

EU-27 15-24 år Det er deres pligt som borgere De ønsker at ændre tingene ved at stemme ved valget til Europa-Parlamentet De plejer at stemme ved politiske valg Ønsker at støtte et politisk parti De ønsker at støtte en bestemt kandidat De ønsker at udtrykke deres utilfredshed De ønsker at give udtryk for deres støtte til Den Europæiske Union De ønsker at undgå valgsucces for andre politiske partier, som de ikke bryder sig om. De ønsker at støtte (NATIONALITET) regering Politiske og samfundsmæssige spørgsmål af interesse for dem tages op under valgkampen De ønsker at udtrykke utilfredshed med Den Europæiske Union De ønsker at udtrykke utilfredshed med (NATIONALITET) regering De oplysninger, de har modtaget under kampagnen, har overtalt dem til at gå til afstemning Ved ikke De ønsker at påvirke, hvem der bliver næste formand for Europa-Kommissionen Der var endnu et vigtigt valg på samme tid. QA17ab Hvad er efter din mening årsagerne til, at folk stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (% — EU27)

Blandt den almindelige befolkning er respondenterne mest tilbøjelige til at sige, at folk ikke stemmer ved valg til Europa-Parlamentet, fordi de mener, at deres stemme ikke vil ændre noget, de er ikke interesseret i politik generelt, eller de mistroer det politiske system generelt. Denne rangordning er stort set den samme blandt de yngste respondenter, selv om der kan observeres forskelle i de proportioner, der vælger hver af disse årsager. Mere specifikt er 15-24-årige mere tilbøjelige end gennemsnittet til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de ikke er interesseret i politik generelt (42 % mod 37 %) — hvilket gør dette til den fælles hyppigst nævnte årsag blandt de unge. Selv om troen på, at deres stemme ikke vil ændre noget, er den fælles vigtigste årsag, er de yngste respondenter mindre tilbøjelige til at nævne dette end den almindelige befolkning (42 % mod 47 %), og det samme gælder for mistillid til det politiske system generelt (30 % mod 36 %).

Andre grunde, der nævnes af mindst en femtedel af de yngste respondenter, er: ikke at være overbevist af noget politisk parti eller kandidat (24 % sammenlignet med et gennemsnit på 22 %), føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke vedrører dem (23 % mod 23 %), ikke normalt stemmer ved politiske valg (23 % mod 22 %) og ikke ved meget godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er (20 % mod 19 %).

Blandt de andre grunde er det værd at bemærke, at 15-24-årige er mindre tilbøjelige end den almindelige befolkning til at sige, at folk ikke stemmer, fordi de er imod EU (15 % mod 19 %), men mere tilbøjelige til at sige, at det er fordi de mangler tid eller har for travlt (15 % mod 11 %), og fordi de ikke er bekendt med valget (14 % mod 9 %).

EU-27 15-24 år De er ikke interesseret i politik generelt. De mener, at deres stemme ikke vil ændre noget De er imod Den Europæiske Union De ved ikke særlig godt, hvad Europa-Parlamentets rolle er. De mener, at Europa-Parlamentet ikke i tilstrækkelig grad beskæftiger sig med problemer, der vedrører mennesker som dem. De ved ikke nok om de forskellige politiske partiers position i europæiske anliggender. De mangler tid, de har alt for travlt Mistillid til det politiske system i almindelighed De står over for nogle praktiske problemer, der forhindrer dem i at stemme (vanskeligheder med at komme til valgstederne, handicap, sundhedsspørgsmål osv.) De er ikke overbevist af noget politisk parti eller kandidat. Der er ingen interesse for de emner, der blev diskuteret under kampagnen. De føler, at det, der sker i Europa-Parlamentet, ikke bekymrer dem De plejer ikke at stemme ved politiske valg. De kender ikke til valget De ved ikke, hvor eller hvordan de skal stemme Ved ikke QA18ab Hvad er efter din mening grunden til, at nogle mennesker ikke stemmer ved valget til Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (% — EU27)

3.3. Stemmeadfærd

Afstemningshyppighed ved lokale/regionale, nationale og europæiske valg

Når halvdelen af respondenterne (50 %, ingen ændring siden oktober-november 2022) beskriver deres stemmeadfærd i de seneste år på lokalt, regionalt, nationalt eller europæisk plan, siger de, at de altid stemmer. Næsten fire ud af ti (38 %, ingen ændring) siger, at de ofte stemmer, enten "det meste af tiden" (25 %, -1 procentpoint) eller "fra tid til anden" (13 %, + 1 procentpoint), mens omkring en ud af ti (11 %, ingen ændring) siger, at de "sjældent" (6 %, ingen ændring) eller "aldrig" (5 %, ingen ændring) stemmer.

Disse andele er stabile eller uændrede i forhold til oktober-november 2022 og er i overensstemmelse med dem, der blev observeret på et tilsvarende tidspunkt (april 2018) før valget til Europa-Parlamentet i 2019, hvor 50 % sagde, at de altid stemte, og 35 % stemte ofte.

Du var for ung til at stemme før (SPONTANEDUS) 1 Du stemmer aldrig 5 Du stemmer sjældent 6 Du stemmer fra tid til anden 13 Du stemmer det meste af tiden 25 Du stemmer systematisk 50 QA19 Lad os nu tale om din personlige stemmeadfærd. Hvilken af følgende beskriver bedst din stemmeadfærd i de seneste år, hvad enten det er på lokalt eller regionalt, nationalt eller europæisk plan? (% — EU27) Respondenterne i Sverige (85 %), Nederlandene (81 %) og Danmark (79 %) er mest tilbøjelige til at sige, at de altid stemmer ved valg på lokalt, regionalt, nationalt eller europæisk plan. Denne stemmeadfærd er mindre udbredt i Kroatien (25 %), Bulgarien (26 %) og Slovakiet (30 %). Andelen af respondenter, der sjældent eller aldrig stemmer, er den højeste i Frankrig, Letland (begge 17 %), Bulgarien, Kroatien og Luxembourg (alle 16 %), mens de er de laveste i Sverige (1 %), Nederlandene (2 %) og Danmark (4 %).

I alt "Ikke ofte eller aldrig stemme" Samlet "alwavs-afstemning" I alt "Ofte afstemning" I alt "Andet" Ved ikke QA19 Lad os nu tale om din personlige stemmeadfærd. Hvilken af følgende beskriver bedst din stemmeadfærd i de seneste år, hvad enten det er på lokalt eller regionalt, nationalt eller europæisk plan? (%)

QA19 Lad os nu tale om din personlige stemmeadfærd. Hvilken af følgende beskriver bedst din stemmeadfærd i de seneste år, hvad enten det er på lokalt eller regionalt, nationalt eller europæisk plan? (%)

Du stemmer systematisk	Du stemmer det meste af tiden	Du stemmer fra tid til anden	Du stemmer sjældent	Du stemmer aldrig	Det afhænger/Du stemmer kun ved visse valg (SPONTANEOUS)
Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022	Marts 2023	Diff. Marts 2023 — oktober/november 2022
EU-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
VÆR	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
EL	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
DET	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
CY	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
LU	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
AT	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Andelen, der altid stemmer ved valg, stiger med alderen, idet 57 % af dem, der er 55 år eller derover, siger, at de altid stemmer, sammenlignet med 37 % af dem i alderen 15-24 år.

Uddannelsesniveauet spiller også en rolle i forbindelse med stemmeadfærd. De, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at sige, at de altid stemmer end dem, der afsluttede 19 år eller yngre (61 % mod 44-49 %).

Ledere (63 %) har størst sandsynlighed for systematisk at stemme, især i forhold til arbejdsløse (35 %). Der er også en forskel med hensyn til respondenternes økonomiske forhold, idet de, der sjældent eller aldrig har svært ved at betale deres regninger, er mere tilbøjelige end dem, der oftere har svært ved at sige, at de altid stemmer (59 % mod 34-37 %).

Følelsen af, at ens stemme tæller og tilfredshed med demokratiet i EU og i deres land, er også træk, der ledsager en større tilbøjelighed til at stemme ved valg. For eksempel stemmer 61 % af dem, der er enige om deres stemme, altid i deres land, sammenlignet med 36 % af dem, der er uenige. Det samme gælder for det image, som respondenterne har af Europa-Parlamentet, idet 63 % af dem, der har et positivt billede, siger, at de altid stemmer, sammenlignet med 39 % af dem, der har et negativt billede.

Erklæret valgdeltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i 2019 og ved det seneste nationale valg

60 % (-1 procentpoint siden oktober-november 2022) siger, at de stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet i maj 2019, mens 36 % (+ 1 procentpoint) siger, at de ikke stemte.

Det skal bemærkes, at denne andel er højere end den faktiske valgdeltagelse ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (50,6 %), hvilket signalerer, at en række ikke-vælgere (herunder en andel af dem, der ikke var stemmeberettigede) rapporterede, at de stemte i den nuværende undersøgelse.

Ved ikke 2 I alt "Satisfied" 33 I alt "Ikke satisfied" 65 QA24.1 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) af... (NATIONALITY) regering? (EU27) (%) I alle lande siger flertallet af respondenterne, at de stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet. Den største andel af respondenterne ses i Nederlandene (81 %), Belgien (78 %) og Danmark (77 %). På bagsiden siger mindre end halvdelen, at de stemte i Tjekkiet (47 %), Slovenien (48 %), Frankrig og Slovakiet (begge 49 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA24.1 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) af... (NATIONALITY) regering? (%)

Respondenter i seks lande er nu mere tilbøjelige til at sige, at de stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, end de var i oktober-november 2022, navnlig i Estland (55 %, + 15 procentpoint), Litauen (64 %, + 8 procentpoint), Nederlandene (81 %, + 7 procentpoint) og Rumænien (68 %, + 7 procentpoint). Denne andel er faldet i seks lande og med fem procentpoint i Kroatien (51 %), Sverige (69 %) og Malta (74 %).

Den erklærede valgdeltagelse er højere, når det kommer til nationale valg. Tæt på otte ud af ti (79 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022) siger, at de stemte ved det seneste nationale valg, mens omkring en femtedel (19 %, + 1 procentpoint) siger, at de ikke stemte.

Meget tilfreds 4 Temmelig satisfied 28 Ikke særlig tilfreds 34 Slet ikke satisfied 23 Ved ikke 11 QA24.2 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) inden... EU? (EU27) (%)

Flertallet i alle medlemsstater siger, at de stemte ved det seneste nationale valg med de højeste andele i Nederlandene (93 %), Danmark (92 %) og Sverige (91 %). Den erklærede valgdeltagelse ved nationale valg er lavest i Luxembourg (61 %), Kroatien (68 %) og Letland (70 %).

I alt "tilfredsgjort" I alt "Ikke satisfied" Ved ikke QA24.1 Hvor tilfreds eller ej er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) inden... EU? (%)

Andelen af respondenter, der siger, at de stemte ved det seneste nationale valg, er steget i otte lande siden oktober-november 2022. Igen er Estland (73 %, + 12 procentpoint) og Litauen (76 %, + 6 procentpoint) de lande, hvor den erklærede valgdeltagelse er steget mest. Omvendt er denne andel faldet i yderligere otte lande, mest markant i Letland (70 %, -9 procentpoint), Kroatien (68 %, -7 procentpoint) og Sverige (91 %, -6 procentpoint).

Den sociodemografiske analyse viser, at den erklærede valgdeltagelse er højere blandt respondenter på 55 år eller derover (87 % nationalt, 69 % i Europa) end blandt respondenter i alderen 25-39 år (80 % nationalt, 59 % europæisk). Ikke desto mindre er tallene de laveste blandt de 15-24-årige (45 % nationale, 23 % europæiske), selv om dette kan skyldes, at en række af disse respondenter ikke havde stemmeret, da valget blev afholdt.

Uddannelsesniveauet spiller også en rolle i den erklærede valgdeltagelse, idet de, der afslutter en uddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at sige, at de stemte ved hvert af disse valg sammenlignet med dem, der sluttede 15 år eller yngre (89 % mod 77 % nationalt, 74 % mod 58 % europæisk).

Ledere (90 % nationale, 76 % europæiske) er mest tilbøjelige til at sige, at de stemte, især i forhold til arbejdsløse (61 % nationalt, 46 % europæisk). Jo mere respondenterne har økonomiske vanskeligheder, jo mindre sandsynligt er de at sige, at de stemte. For eksempel siger 84 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger, at de stemte ved nationale valg, sammenlignet med 67 % af dem, der har problemer det meste af tiden.

Den erklærede valgdeltagelse hænger også sammen med følelsen af, at ens stemme tæller og tilfredshed med demokratiet på EU-plan og nationalt plan. For eksempel siger 68 % af dem, der er tilfredse med demokratiet i EU, at de stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, sammenlignet med 53 % af dem, der ikke er tilfredse. Desuden er respondenter, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige til at sige, at de stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet end dem, der har et negativt image (74 % mod 52 %).

QA24.1 Af en eller anden grund stemte nogle i vort land ikke ved det seneste valg. Har du selv stemt i den sidste... Valg til Europa-Parlamentet i maj 2019? (% — EU27)

Ja	Nej	Ved ikke
EU-27	60	36	4
Køn
Mand	61	36	3
Kvinde	60	36	4
Alder
15-24	23	71	6
25-39	59	38	3
40-54	66	31	3
55+	69	27	4
Uddannelse (slut på)
—15	58	39	3
16-19	60	37	3
20+	74	23	3
Studerer stadig	26	68	6
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	69	28	3
Ledere	76	21	3
Andre hvide kraver	64	33	3
Manuelle arbejdere	56	40	4
Personer i huset	56	41	3
Arbejdsløs	46	51	3
Pensioneret	70	27	3
Studerende	26	68	6
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	47	49	4
Fra tid til anden	54	42	4
Næsten aldrig/aldrig	66	31	3
Min stemme tæller i EU
Enig	74	23	3
Uenig	59	47	3
Min stemme tæller i (vores land)
Enig	70	27	3
Uenig	49	48	3
Tilfredshed med demokratiet i ens land
Tilfreds	67	30	3
Ikke tilfreds	53	43	4
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	68	29	3
Ikke tilfreds	53	43	4
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	74	23	3
Neutral	53	42	5
Negativ	52	45	3

QA24.2 Af en eller anden grund stemte nogle i vort land ikke ved det seneste valg. Har du selv stemt i den sidste... Nationale valg? (% — EU27)

Ja	Nej	Ved ikke
EU-27	79	19	1
Køn
Mand	79	20	1
Kvinde	79	19	2
Alder
15-24	45	50	5
25-39	80	19	1
40-54	83	16	1
55+	87	12	1
Uddannelse (slut på)
—15	77	21	2
16-19	80	18	1
20+	89	10	1
Studerer stadig	47	48	5
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	87	12	1
Ledere	90	9	1
Andre hvide kraver	85	14	1
Manuelle arbejdere	77	21	2
Personer i huset	72	27	1
Arbejdsløs	61	36	3
Pensioneret	87	12	1
Studerende	47	48	5
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	67	30	3
Fra tid til anden	72	26	2
Næsten aldrig/aldrig	84	15	1
Min stemme tæller i EU
Enig	88	11	1
Uenig	74	25	1
Min stemme tæller i (vores land)
Enig	88	11	1
Uenig	69	30	1
Tilfredshed med demokratiet i ens land
Tilfreds	83	16	1
Ikke tilfreds	75	23	2
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	83	16	1
Ikke tilfreds	76	23	1

Hovedårsagerne til ikke at deltage i valg eller folkeafstemninger

De respondenter, der sagde, at de ofte, sjældent eller aldrig stemmer ved valg på lokalt eller regionalt, nationalt eller europæisk plan, blev også spurgt om hovedårsagerne til ikke at deltage i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år. Flertallet af disse respondenter (56 %, ingen ændring siden oktober-november 2022) siger, at de ikke stemte af praktiske eller personlige årsager, mens tæt på tre ud af ti (28 %, + 1 procentpoint) nævner ideologiske eller politiske årsager. En ud af ti (-1 procentpoint) siger spontant, at ingen af de to grunde gælder for deres sag, eller at de altid har stemt i de seneste fem år.

Du stemte ikke af ideologiske eller politiske grunde 28 Du har ikke stemt af praktiske eller personlige grunde 56 Af begge årsager {SPONTANEOUS} 3 Hverken/Du har altid stemt i de seneste fem år (SPONTANEOUS) 10 Ved ikke 3 QA20 Hvis du ikke deltog i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år, hvad var så hovedårsagen? (% — EU27)

Disse tal har været stabile siden oktober-november 2022. Som det også blev bemærket i den sidste betænkning, siger større andele nu i forhold til april 2018, at hovedårsagerne til ikke at stemme var praktiske eller personlige (56 % mod 41 %) eller ideologiske eller politiske (28 % mod 23 %).

I alle lande undtagen ét land siger flertallet, at de ikke har deltaget i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år af praktiske eller personlige årsager. Denne andel varierer fra omkring syv ud af ti eller mere i Nederlandene (78 %), Slovenien (70 %) og Polen (69 %) til halvdelen eller mindre i Tyskland, Portugal (begge 46 %), Cypern og Finland (begge 50 %). Malta (33 %) er det eneste land, hvor denne grund er givet af et mindretal, og hvor et flertal i stedet siger, at årsagerne hovedsagelig var ideologiske eller politiske (43 %).

Oktober/november 2022 Udvikling oktober/november 2022 Marts 2023 QA20 Hvis du ikke deltog i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år, hvad var så hovedårsagen? (% — du stemte ikke af praktiske eller personlige årsager)

Efter Malta siger mere end en tredjedel, at årsagerne til ikke at deltage var ideologiske eller politiske i Frankrig (36 %), Tyskland og Luxembourg (begge 34 %). De laveste andele, der nævner dette som en årsag, ses i Estland, Finland (både 14 %) og Slovakiet (15 %).

I ti lande er andelen af respondenter, der ikke har deltaget i valg eller folkeafstemninger i de seneste fem år af praktiske eller personlige årsager, steget siden oktober-november 2022. Dette er især tilfældet for Malta (33 %, + 10 procentpoint), Sverige (62 %, + 10 procentpoint) og Frankrig (55 %, + 9 procentpoint). Denne andel er derimod faldet i seks lande og især i Cypern (50 %, -10 procentpoint).

Respondenter i Polen (22 %, + 6 procentpoint), Tyskland (34 %, + 4 procentpoint) og Rumænien (27 %, + 3 procentpoint) er mere tilbøjelige end i oktober-november 2022 til at nævne ideologiske eller politiske grunde til ikke at stemme. Denne andel er faldet i ni lande, især i Sverige (17 %, -9 procentpoint), Malta (43 %, -9 procentpoint) og Frankrig (36 %, -6 procentpoint).

Oktober/november 2022 Udvikling oktober/november 2022 Marts 2023 QA20 Hvis du ikke deltog i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år, hvad var så hovedårsagen? (% — du stemte ikke af ideologiske eller politiske grunde)

De mest almindelige årsager i alle grupper til ikke at deltage i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år er praktiske eller personlige, snarere end ideologiske eller politiske.

Især mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de ikke stemte på grund af ideologiske eller politiske grunde (30 % mod 26 %), mens de yngste respondenter er mindst tilbøjelige til at gøre det (21 % mod 27-32 % af de 25 år eller derover), men de mest tilbøjelige til at nævne praktiske eller personlige årsager (68 % mod 51-59 %). De arbejdsløse (32 %) og dem, der har svært ved at betale deres regninger fra tid til anden eller oftere (30-31 %), er mest tilbøjelige til at sige, at de ikke stemte af ideologiske eller politiske årsager.

Andelene, der ikke stemte for ideologiske eller politiske årsager, er også høje blandt dem, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål (33 % mod 26 % af dem, der aldrig gør det), dem, der har et negativt billede af EU (41 % mod 21 % af dem, der har et positivt billede) og dem, der har et negativt billede af Europa-Parlamentet (39 % mod 23 % af dem, der har et positivt billede).

QA20 Hvis du ikke deltog i et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år, hvad var så hovedårsagen? (% — EU27)

Du stemte ikke af ideologiske eller politiske årsager.	Du har ikke stemt af praktiske eller personlige årsager	Ved ikke
EU-27	28	56	3
Køn
Mand	30	55	3
Kvinde	26	58	3
Alder
15-24	21	68	3
25-39	29	59	2
40-54	32	51	2
55+	27	55	3
Uddannelse (slut på)
—15	25	60	3
16-19	31	54	2
20+	27	56	3
Studerer stadig	21	68	4
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	29	51	5
Ledere	30	59	3
Andre hvide kraver	29	56	2
Manuelle arbejdere	30	54	3
Personer i huset	24	62	3
Arbejdsløs	32	54	4
Pensioneret	26	56	3
Studerende	21	68	4
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	30	56	4
Fra tid til anden	31	54	3
Næsten aldrig/aldrig	25	59	2
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	33	55	1
Lejlighedsvis	28	55	3
Aldrig	26	59	3
Billede af EU
Positive	21	61	3
Neutral	27	58	3
Negativ	41	47	2
Billede af Europa-Parlamentet
Positive	23	59	2
Neutral	26	59	3
Negativ	39	48	3

Praktiske grunde til ikke at stemme ved valg eller folkeafstemninger

Når de spørger mere detaljeret om praktiske grunde til ikke at stemme ved et valg eller en folkeafstemning, er de mest almindelige svar, som disse respondenter giver, at de var på ferie eller væk fra hjemmet (19 %), at de var syge eller havde et sundhedsproblem (16 %, ingen ændring), eller at de havde for travlt eller var nødt til at arbejde (16 %). Andre grunde, der nævnes af mere end en ud af ti, er involveret i en familie- eller fritidsaktivitet (12 %) og glemmer at stemme (11 %).

Du var på ferie eller væk fra hjemmet Du var syg eller havde et sundhedsproblem på det tidspunkt Du havde for travlt/var nødt til at arbejde på det tidspunkt Du har været involveret i en familie- eller fritidsaktivitet Du glemte at stemme Det tager for meget tid at gå til afstemning/havde ingen tid Du kunne ikke komme til valgstedet på grund af et uventet problem (f.eks. transportproblemer, et fladt dæk eller dårligt vejr) Du er ikke autonom, og kunne ikke finde nogen til at hjælpe dig med at gå til valgstedet Du vidste ikke, at der var valg Du havde problemer med registrering eller stemmekort Ved ikke Marts 2023 Oktober/november 2022 QA21 Hvilke af følgende årsager har nogensinde forhindret dig i at stemme ved et valg eller en folkeafstemning på lokalt, nationalt eller europæisk plan? (FLERE MULIGE SVAR) (% — EU27)

I otte lande nævnes den mest (eller hyppigst fælles) praktiske grund af respondenterne for ikke at stemme ved et valg eller en folkeafstemning, at de var syge eller havde et sundhedsproblem. I syv lande er den mest almindelige (eller fælles mest almindelige) årsag at være på ferie eller væk fra hjemmet, og at være for travlt eller have været nødt til at arbejde på det tidspunkt er den vigtigste årsag i yderligere seks lande. I Finland siger de fleste respondenter, at de glemte at stemme, mens de fleste i Sverige ikke vidste, at der var valg. I Ungarn er det at være involveret i en familie- eller fritidsaktivitet det fælles bedste svar sammen med at være for travlt eller ikke har tid og være syg eller have et sundhedsproblem.

Du havde for travlt/var nødt til at arbejde på det tidspunkt Du glemte at stemme Du var på ferie eller væk fra hjemmet Du var syg eller havde et sundhedsproblem på det tidspunkt Du vidste ikke, at der var valg Du har været involveret i en familie- eller fritidsaktivitet QA21 Hvilke af følgende årsager har nogensinde forhindret dig i at stemme ved et valg eller en folkeafstemning på lokalt, nationalt eller europæisk plan? (Flere ANSWERS POSSIBLE) (% — Det mest nævnte svar efter land)

Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige, at de ikke stemte ved et valg eller en folkeafstemning i de seneste fem år, fordi de var på ferie eller væk fra hjemmet i Tjekkiet (30 %), Østrig (28 %) og Slovenien (26 %). Den laveste andel af respondenter, der nævner denne praktiske årsag, findes i Malta (5 %), Spanien (9 %) og Sverige (12 %).

At være syg eller have haft et helbredsproblem på valgtidspunktet nævnes oftest i Østrig, Tjekkiet (både 28 %) og Grækenland (27 %). I modsætning hertil nævner 7 % i Frankrig og Malta og 8 % i Nederlandene denne grund.

Nederlandene (37 %) er langt det land med den største andel, der siger, at de havde for travlt eller var nødt til at arbejde, efterfulgt af Letland og Litauen (begge 24 %). Det er mindst sandsynligt, at respondenterne nævner dette i Malta, Portugal (både 6 %) og Italien (11 %).

Mindst en ud af fem i Østrig (21 %), Bulgarien og Ungarn (begge 20 %) nævner at være involveret i en familie- eller fritidsaktivitet som en grund til ikke at stemme. Dette kan sammenlignes med mindre end en ud af tyve, der nævner dette som en årsag i Nederlandene (2 %), Grækenland og Malta (begge 4 %).

At glemme at stemme er mest almindeligt i Finland (30 %), Nederlandene (20 %), Luxembourg og Sverige (begge 18 %), mens det er mindst almindeligt i Grækenland (mindre end 1 %), Malta (1 %), Bulgarien og Slovakiet (begge 3 %).

Du var på ferie eller væk fra hjemmet Du var syg eller havde et sundhedsproblem på det tidspunkt Du havde for travlt/var nødt til at arbejde på det tidspunkt Andet (SPONTANEOUS) Du har været involveret i en familie- eller fritidsaktivitet Du glemte at stemme Det tager for meget tid at gå til afstemning/havde ingen tid Ingen/du har altid stemt (SPONTANEOUS) Du vidste ikke, at der var valg Du kunne ikke komme til valgstedet på grund af et uventet problem (f.eks. transportproblemer, et fladt dæk eller dårligt vejr) Du havde problemer med registrering eller stemmekort Du er ikke autonom, og kunne ikke finde nogen til at hjælpe dig med at gå til valgstedet Ved ikke QA21 Hvilke af følgende grunde har nogensinde forhindret dig i at stemme ved et valg eller en folkeafstemning på lokalt, nationalt eller europæisk plan? (FLERE SVAR ER MULIGE) (%) Interessante forskelle kan noteres, når resultaterne analyseres i henhold til de sociodemografiske kategorier af respondenter. Kvinder er mere tilbøjelige end mænd til at nævne, at de var syge eller havde et sundhedsproblem som en grund til, at de ikke stemte (18 % mod 14 %). Ældre respondenter er også mere tilbøjelige til at nævne dette som en årsag (24 % af dem i alderen 55 år eller derover mod 9-14 % af dem i alderen 15-54). Respondenter i alderen 15-39 år er mere tilbøjelige end deres ældre kolleger til at sige, at de glemte at stemme (14 % mod 7-11 %), mens de i den centrale aldersgruppe er mere tilbøjelige til at nævne, at de havde for travlt eller var nødt til at arbejde på det tidspunkt (19-21 % af dem i alderen 25-54 sammenlignet med 15 % af dem i alderen 15-24 år og 11 % af dem i alderen 55 år eller derover).

Der er også forskelle med hensyn til uddannelsesniveau, hvor respondenter, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 16 år eller derover, er mere tilbøjelige end dem, der forlod tidligere for at nævne at være på ferie eller væk fra hjemmet (19-24 % mod 12 %), eller at have for travlt eller have været nødt til at arbejde (17-18 % mod 10 %). Omvendt er respondenter, der afsluttede en uddannelse i alderen 15 eller yngre, mest tilbøjelige til at sige, at de var syge eller havde et sundhedsproblem (26 % mod 13-16 %).

De, der har færre økonomiske vanskeligheder, er mere tilbøjelige til at sige, at de var på ferie eller væk fra hjemmet (19-21 % af dem, der har svært ved at betale deres regninger fra tid til anden eller mindre ofte mod 13 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden), mens det omvendte gælder for de proportioner, der nævner at være syg eller have et sundhedsproblem (15-16 % mod 20 %).

QA21 Hvilke af følgende årsager har nogensinde forhindret dig i at stemme ved et valg eller en folkeafstemning på lokalt, nationalt eller europæisk plan? (FLERE MULIGE SVAR) (% — EU)

Du var syg eller havde et sundhedsproblem på det tidspunkt	Du var på ferie eller væk fra hjemmet	Du havde for travlt/var nødt til at arbejde på det tidspunkt	Det tager for meget tid at gå til afstemning/havde ingen tid	Du har været involveret i en familie- eller fritidsaktivitet	Du vidste ikke, at der var valg	Du kunne ikke komme til valgstedet på grund af et uventet problem (f.eks. transportproblemer, et fladt dæk eller dårligt vejr)	Du er ikke autonom, og kunne ikke finde nogen til at hjælpe dig med at gå til valgstedet	Du glemte at stemme	Du havde problemer med registrering eller stemmekort
EU-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Køn
Mand	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Kvinde	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Alder
15-24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25-39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40-54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Uddannelse (slut på)
—15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16-19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Studerer stadig	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Ledere	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Andre hvide kraver	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Manuelle arbejdere	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Personer i huset	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Arbejdsløs	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
Pensioneret	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Studerende	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
Fra tid til anden	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Næsten aldrig/aldrig	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Neutral	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Negativ	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. BORGERNES OPFATTELSE AF EU OG EUROPA-PARLAMENTET

I det sidste kapitel i rapporten vurderes borgernes holdninger i EU og Europa-Parlamentet. Det begynder med at drøfte europæernes opfattelse af, at deres stemme tæller, deres engagement i politiske/europæiske spørgsmål og deres holdninger til EU, inden de dykker ned i en analyse af Europa-Parlamentets opfattelser.

Selv om følelsen af, at europæernes stemme tæller i EU, er noget lunkent, diskuterer flertallet af borgerne europæiske politiske spørgsmål og følger EU's politik. Desuden er positive holdninger fremherskende, og optimismen med hensyn til EU's fremtid stiger igen, idet medlemskab af EU både værdsættes og betragtes som vigtigt.

4.1. Opfattelse af EU

Følelsen af, at ens stemme tæller i EU og i deres land

Europæernes følelse af, i hvilket omfang deres stemme tæller i deres land og i EU, samt deres lands stemme tæller i EU, forbliver uændret uden nogen mærkbar forskel fra oktober-november 2022.

Der er delte meninger om, hvorvidt ens stemme tæller i EU, idet 47 % (ingen ændring siden oktober-november 2022) er enige om, at deres stemme tæller, og 48 % (-1 procentpoint) er uenige i denne erklæring.

Andelen af personer, der føler, at deres stemme tæller i EU, er faldet med seks procentpoint mellem april-maj og oktober-november 2022 efter en positiv udvikling mellem november og december 2021 og april-maj 2022 og er tilbage på niveauer i perioden 2017-2019.

I modsætning hertil deler et flertal af respondenterne følelsen af, at deres stemme tæller i deres land (59 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022), mens mindre end fire ud af ti (38 %, + 1 procentpoint) er uenige om deres stemmetal.

Disse andele har været stabile i den nuværende undersøgelse efter en stor positiv udvikling mellem oktober 2019 og april-maj 2022 og et mindre hurtigt fald mellem april-maj og oktober-november 2022.

Endelig mener tæt på to tredjedele (63 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022), at deres lands stemme tæller i EU, mens 32 % (ingen ændring) mener, at dette ikke er tilfældet.

Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 (Vores land) stemme tæller i EU Min stemme tæller i (vores land) Min stemme tæller i EU I alt "Agree" I alt "uensartet" Ved ikke Marts 2023 — oktober/november 2022 D72 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? (EU27) (%)

I 13 lande er et flertal af respondenterne enige om, at deres stemme tæller i EU, og mere end syv ud af ti i Sverige (78 %), Danmark (75 %) og Nederlandene (71 %) mener, at dette er tilfældet. Omvendt føler en fjerdedel eller mindre i Estland (16 %), Grækenland (24 %) og Cypern (25 %) deres stemme på EU-plan.

I alt "Agree" I alt "uensartet" D72.1 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? Min stemme tæller i EU (% — EU27)

Sammenlignet med oktober-november 2022 er niveauet af enighed om denne erklæring steget i fem lande og er faldet i syv lande. Portugal (53 %, + 7 procentpoint) og Finland (59 %, + 6 procentpoint) er de lande, hvor stigningen har været størst, mens Malta (50 %, -21 procentpoint) skiller sig ud med et særligt stort fald i denne andel efterfulgt af Slovenien (41 %, -7 procentpoint), Ungarn og Rumænien (begge 38 %, -5 procentpoint).

I 18 lande mener flertallet, at borgernes stemme tæller i deres land, idet respondenterne i Sverige (95 %), Danmark (92 %) og Finland (88 %) er særligt tilbøjelige til at holde denne udtalelse. Omvendt er respondenterne i Grækenland (29 %), Cypern (33 %) og Litauen (38 %) mindst tilbøjelige til at føle, at deres stemme tæller.

I alt "Agree" I alt "uensartet" I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? Min stemme tæller i (Vores land) (% — EU27)

Siden oktober-november 2022 er niveauet af enighed om, at deres stemme tæller i deres land, steget blandt respondenterne i seks lande, navnlig i Litauen (38 %, + 9 procentpoint), Estland (43 %, + 7 procentpoint) og Luxembourg (73 %, + 6 procentpoint). Aftaleniveauet er faldet i syv lande. Endnu en gang har Malta (54 %, -27 procentpoint) oplevet et meget stort fald i denne andel, mens der registreres et fald på syv procentpoint i Frankrig (54 %) og Slovenien (62 %).

Et flertal i 22 medlemsstater mener, at deres lands stemme tæller i EU, idet respondenterne i Sverige (89 %) og Danmark (87 %) igen er mest tilbøjelige til at tilslutte sig denne erklæring, efterfulgt af respondenterne i Nederlandene (84 %). Selv i dette tilfælde er Grækenland (32 %) og Cypern (36 %) de lande med de laveste andele, der er enige, sammen med Tjekkiet (44 %).

I alt "Agree" I alt "uensartet" D72.3 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? (Vores land) taler i EU (% — EU27)

Sammenlignet med oktober-november 2022 kan der konstateres stigninger i enigheden om, at deres lands stemme tæller i EU, i seks lande, ledet af Irland (75 %, + 8 procentpoint), Portugal (81 %, + 7 procentpoint) og Litauen (64 %, + 7 procentpoint). Der er registreret fald i fem lande, navnlig i Malta (70 %, -12 procentpoint), Tjekkiet (44 %, -7 procentpoint) og Slovenien (50 %, -7 procentpoint).

Ved at observere resultaterne i henhold til respondenternes sociodemografiske profil kan det bemærkes, at de yngste respondenter er mindst tilbøjelige til at føle, at deres stemme tæller i deres land (54 % mod 57-60 % af dem på 25 år eller derover). Desuden kan der findes forskelle i graderne af enighed med de tre udsagn efter uddannelsesniveau og socioøkonomiske forhold.

Jo længere respondenter forblev i fuldtidsuddannelse, jo mere sandsynligt er de at være enige i hver erklæring. For eksempel føler 55 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover, at deres stemme tæller i EU, sammenlignet med 36 % af dem, der forlod skolen på 15 år eller derunder.

Ledere er mest tilbøjelige til at være enige i hver erklæring, mens huspersoner og arbejdsløse er mindst tilbøjelige til at gøre det. For eksempel mener 72 % af lederne, at deres stemme tæller i deres land, sammenlignet med 40 %, der er enige blandt de arbejdsløse. Respondenter, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, er mere tilbøjelige til at være enige i, at deres stemme tæller i EU (52 % mod 27-39 % af dem, der har problemer oftere) og i deres land (66 % mod 37-48 %), og at deres lands stemme tæller i EU (71 % mod 46-53 %).

Respondenter, der bor i store byer, er mere tilbøjelige til at føle, at deres stemme tæller i EU (50 % mod 45 % af dem, der bor i mindre byer eller landsbyer i landdistrikter) og i deres land (63 % mod 56-58 %), og at deres lands stemme tæller i EU (67 % mod 62-63 %).

De, der følger europæisk politik, er mere tilbøjelige til at være enige i hver erklæring. F.eks. mener 72 % af dem, der følger europæisk politik, at deres lands stemme tæller i EU, sammenlignet med 53 % af dem, der ikke følger efter.

D72.1 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? Min stemme tæller i EU (% — EU)

I alt "Agree"	I alt "uensartet"
EU-27	47	48
Køn
Mand	47	49
Kvinde	46	48
Alder
15-24	47	45
25-39	47	49
40-54	46	50
55+	46	49
Uddannelse (slut på)
—15	36	57
16-19	43	53
20+	55	41
Studerer stadig	50	41
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	50	47
Ledere	62	35
Andre hvide kraver	49	47
Manuelle arbejdere	40	56
Personer i huset	33	60
Arbejdsløs	30	64
Pensioneret	46	48
Studerende	50	41
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	27	67
Fra tid til anden	39	57
Næsten aldrig/aldrig	52	43
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	45	49
Lille/mellemstor by	45	50
Den store by	50	45
Følg E-ropean politik
Følg	58	39
Følger ikke	32	60

I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? Min stemme tæller i (Vores land) (% — EU)

I alt "Agree"	I alt "uensartet"
EU-27	59	38
Køn
Mand	59	38
Kvinde	58	38
Alder
15-24	54	38
25-39	59	39
40-54	57	40
55+	60	37
Uddannelse (slut på)
—15	49	47
16-19	55	42
20+	68	30
Studerer stadig	58	34
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	61	38
Ledere	72	26
Andre hvide kraver	61	37
Manuelle arbejdere	53	44
Personer i huset	43	52
Arbejdsløs	40	56
Pensioneret	61	36
Studerende	58	34
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	37	59
Fra tid til anden	48	49
Næsten aldrig/aldrig	66	31
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	58	38
Lille/mellemstor by	56	41
Den store by	63	34
Følg europæisk politik
Følg	69	29
Følger ikke	46	49

D72.3 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hvert af følgende udsagn? (Vores land) taler i EU (% — EU)

I alt "Agree"	I alt "uensartet"
EU-27	63	32
Køn
Mand	63	33
Kvinde	63	32
Alder
15-24	64	28
25-39	65	31
40-54	63	34
55+	63	32
Uddannelse (slut på)
—15	53	38
16-19	60	36
20+	71	26
Studerer stadig	67	24
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	65	32
Ledere	77	21
Andre hvide kraver	62	35
Manuelle arbejdere	60	36
Personer i huset	48	44
Arbejdsløs	53	40
Pensioneret	64	30
Studerende	67	24
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	46	48
Fra tid til anden	53	42
Næsten aldrig/aldrig	71	25
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	63	31
Lille/mellemstor by	62	34
Den store by	67	29
Følg europæisk politik
Følg	72	26
Følger ikke	53	39

Drøftelse af nationale, europæiske og lokale politiske spørgsmål

Et stort flertal af borgerne drøfter national, europæisk og lokal politik med venner eller slægtninge i det mindste lejlighedsvis.

Et absolut flertal (55 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) drøfter lejlighedsvis nationale politiske spørgsmål, og en fjerdedel (ingen ændring) gør det ofte, mens en ud af fem (-1 procentpoint) aldrig deltager i sådanne drøftelser. Disse tal har været stabile siden oktober-november 2022.

Til sammenligning drøftes europæiske politiske spørgsmål af færre respondenter, men stadig af flertallet. Mere end halvdelen (53 %, + 1 procentpoint) drøfter lejlighedsvis europæisk politik med venner eller slægtninge, og 14 % (-1 procentpoint) afholder ofte sådanne drøftelser, mens omkring en tredjedel (32 %, -1 procentpoint) aldrig gør det.

Endelig drøfter mere end halvdelen (53 %, -1 procentpoint) lejlighedsvis lokale politiske spørgsmål, og omkring en fjerdedel (23 %, + 2 procentpoint) gør det ofte, mens omkring en fjerdedel (24 %, -1 procentpoint) aldrig deltager i disse drøftelser.

Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 Marts 2023 Oktober/november 2022 Nationale politiske spørgsmål Europæiske politiske spørgsmål Lokale politiske spørgsmål Marts 2023 — oktober/november 2022 Ofte Lejlighedsvis Aldrig Ved ikke D71 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? (EU27) (%)

I 25 lande drøftes national politik lejlighedsvis med venner eller familiemedlemmer med de højeste andele i Ungarn (69 %), Polen og Slovenien (begge 67 %).

Nederlandene (47 %) og Grækenland (46 %) er de eneste lande, hvor flertallet ofte har sådanne drøftelser. Mere end fire ud af ti diskuterer ofte national politik også i Sverige (43 %). Omvendt siger 11 % i Slovenien, 14 % i Portugal og 15 % i Belgien, at de ofte diskuterer nationale politiske spørgsmål.

Ofte Lejlighedsvis Aldrig Ved ikke D71.1 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Nationale politiske spørgsmål (%)

Som det er tilfældet med national politik, drøfter flertal i 25 lande europæiske politiske spørgsmål med venner eller slægtninge lejlighedsvis, især i Ungarn (68 %), Tyskland (63 %) og Slovakiet (63 %).

Mere end hver femte i Grækenland (25 %), Danmark (22 %) og Cypern (21 %) diskuterer ofte europæisk politik. Dette kan sammenlignes med 5 % i Slovenien og 7 % i Frankrig og Malta, som siger, at de ofte har sådanne drøftelser.

Frankrig (54 %) og Spanien (53 %) er de eneste lande, hvor et flertal aldrig diskuterer europæiske politiske spørgsmål.

Ofte Lejlighedsvis Aldrig Ved ikke D72.2 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Europæiske politiske spørgsmål (%)

Flertal i alle lande siger, at de diskuterer lokale politiske spørgsmål lejlighedsvis. Endnu en gang findes den største andel, der lejlighedsvis deltager i sådanne drøftelser, i Ungarn (68 %), efterfulgt af Slovenien (66 %) og Slovakiet (65 %).

Respondenterne i Grækenland (37 %), Tyskland (33 %) og Sverige (32 %) er mest tilbøjelige til at diskutere lokalpolitik med venner eller slægtninge, mens respondenterne i Ungarn (12 %), Slovenien (13 %) og Polen (14 %) er mindst tilbøjelige til at gøre det.

Ofte Lejlighedsvis Aldrig Ved ikke D73.3 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Lokale politiske spørgsmål (%)

Den sociodemografiske analyse fremhæver, at andelene, der ofte diskuterer nationale, europæiske eller lokale politiske spørgsmål, er højere blandt ældre og mere højtuddannede respondenter. Mellem 22 % og 25 % af de 25-årige diskuterer f.eks. ofte lokale politiske spørgsmål sammenlignet med 13 % af de 15-24-årige. Tilsvarende diskuterer 34 % af dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på mindst 20 år, ofte national politik sammenlignet med 14 % af dem, der forlod en uddannelse på 15 år eller yngre.

Ledere er mest tilbøjelige til ofte at diskutere politiske spørgsmål på hvert niveau, mens husfolk er mindst tilbøjelige til at gøre det. For eksempel diskuterer 23 % af lederne ofte europæisk politik sammenlignet med 6 % af huspersonerne.

Respondenter, der bor i store byer, er mere tilbøjelige end dem, der bor i mindre byer eller landsbyer i landdistrikterne, til ofte at diskutere nationale spørgsmål (30 % mod 22-24 %) og europæiske (17 % mod 12-13 %) politiske spørgsmål.

D71.1 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Nationale politiske spørgsmål (% — EU)

Ofte	Lejlighedsvis	Aldrig
EU-27	25	55	20
Køn
Mand	29	54	17
Kvinde	22	55	23
Alder
15-24	20	48	31
25-39	25	56	18
40-54	27	56	17
55+	26	54	20
Uddannelse (slut på)
—15	14	51	35
16-19	23	58	19
20+	34	53	13
Studerer stadig	21	50	28
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	37	53	10
Ledere	41	51	8
Andre hvide kraver	26	60	13
Manuelle arbejdere	19	59	22
Personer i huset	12	52	36
Arbejdsløs	16	50	33
Pensioneret	25	53	22
Studerende	21	50	28
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	22	55	23
Lille/mellemstor by	24	54	21
Den store by	30	55	15

D71.2 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Europæiske politiske spørgsmål (% — EU27)

Ofte	Lejlighedsvis	Aldrig
EU-27	14	53	32
Køn
Mand	16	55	28
Kvinde	12	52	35
Alder
15-24	11	45	43
25-39	15	55	29
40-54	15	56	28
55+	14	53	32
Uddannelse (slut på)
—15	7	43	49
16-19	13	56	31
20+	19	57	23
Studerer stadig	12	47	40
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	21	58	21
Ledere	23	59	17
Andre hvide kraver	13	62	24
Manuelle arbejdere	12	53	34
Personer i huset	6	47	46
Arbejdsløs	9	40	50
Pensioneret	13	53	34
Studerende	12	47	40
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	12	51	36
Lille/mellemstor by	13	54	32
Den store by	17	56	26

D71.3 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Lokale politiske spørgsmål (% — EU-27)

Ofte	Lejlighedsvis	Aldrig
EU-27	23	53	24
Køn
Mand	26	53	21
Kvinde	20	54	26
Alder
15-24	13	48	38
25-39	22	54	24
40-54	24	56	20
55+	25	53	22
Uddannelse (slut på)
—15	16	48	36
16-19	23	55	22
20+	28	55	17
Studerer stadig	14	48	37
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	31	56	13
Ledere	34	54	11
Andre hvide kraver	22	58	19
Manuelle arbejdere	20	54	26
Personer i huset	11	50	39
Arbejdsløs	14	48	37
Pensioneret	25	52	23
Studerende	14	48	37
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	22	53	25
Lille/mellemstor by	22	53	25
Den store by	24	55	20

Engagement i EU's politik

Et absolut flertal (56 %, ingen ændring siden oktober-november 2022) siger, at de følger, hvad der foregår i EU's politik, idet 15 % (-1 procentpoint) følger efter det meste af tiden, og 41 % (+ 1 procentpoint) følger fra tid til anden. Derimod følger mere end fire ud af ti (44 %, ingen ændring) ikke EU's politik: 27 % (ingen ændring) siger, at de sjældent følger, og 17 % (ingen ændring) siger, at de aldrig følger.

Aldrig eller næsten aldrig 17 Sjældent 27 Det meste af tiden 15 Fra tid til anden 41 QA3 Nogle mennesker følger, hvad der foregår i EU's politik, uanset om der er valg eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik? (EU27) (%)

Efter et fald på 10 procentpoint mellem april-maj og oktober-november 2022 er andelen af personer, der følger EU's politik, forblevet stabil i den nuværende undersøgelse.

I 18 lande siger flertallet af respondenterne, at de følger, hvad der foregår i EU's politik. De højeste andele ses i Finland (73 %), Tyskland (72 %) og Luxembourg (69 %). I yderligere otte lande følger et mindretal EU's politik, idet respondenterne i Slovakiet (41 %), Frankrig og Slovenien (begge 42 %) er mindst tilbøjelige til at gøre det. Lige store andele "følger" og "følger ikke" EU's politik i Rumænien (begge 50 %).

Mindst en fjerdedel af respondenterne følger EU's politik det meste af tiden i Tyskland (27 %), Cypern og Finland (begge 25 %). Dette står i modsætning til 6 %, der gør det i Kroatien, Litauen, Malta og Slovakiet.

Kort Legend QA3 Nogle mennesker følger, hvad der foregår i EU's politik, uanset om der er valg eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik (i alt "Følg" — %) Engagementet i EU's politik er faldet i 11 lande siden oktober-november 2022. Det største fald i andelen, der følger EU's politik, kan ses i Malta (48 %, -12 procentpoint), Grækenland (52 %, -9 procentpoint) og Østrig (55 %, -8 procentpoint). Der ses stigninger på mindst fem procentpoint i Finland (73 %, + 9 procentpoint), Danmark (66 %, + 6 procentpoint), Belgien (61 %, + 5 procentpoint) og Portugal (52 %, + 5 procentpoint).

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA3 Nogle mennesker følger, hvad der foregår i EU's politik, uanset om der er valg eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik (% — I alt "Følg")

Fokus på resultaterne blandt de yngste respondenter viser, at 15-24-årige er mindre tilbøjelige end gennemsnittet til at følge EU's politik. Især siger omkring fire ud af ti (41 %), at de følger EU's politik — en forskel på 15 procentpoint i forhold til den andel, der følger EU's politik blandt den almindelige befolkning (56 %). Mindre end en ud af ti (8 %) følger EU's politik det meste af tiden (sammenlignet med 15 % blandt befolkningen generelt) og 33 % fra tid til anden (sammenlignet med 41 %). Omkring seks ud af ti (59 %) følger ikke, hvad der foregår i EU's politik (sammenlignet med 44 %), og de yngste europæere er meget mere tilbøjelige end gennemsnittet til at sige, at de aldrig følger (28 % mod 17 %).

Det meste af tiden Fra tid til anden Sjældent Aldrig eller næsten aldrig Ved ikke EU-27 15-24 år QA3 Nogle mennesker følger, hvad der foregår i EU's politik, uanset om der er valg eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik (% — EU27)

Et dybere kig på resultaterne på tværs af sociodemografiske kategorier viser, at mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de følger, hvad der foregår i EU's politik (61 % mod 51 %). Desuden forblev de længere respondenter i fuldtidsuddannelse, desto mere sandsynligt er det, at de siger, at de følger EU's politik (67 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover mod 44 % af dem, der sluttede i alderen 15 år eller derunder).

Ledere (73 %) er mest tilbøjelige til at følge EU's politik, navnlig i forhold til husfolk (42 %) og arbejdsløse (43 %). Respondenternes finansielle situation spiller også en rolle, idet 60 % af dem, der sjældent eller aldrig har svært ved at betale deres regninger efter EU's politik, sammenlignet med 44 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden.

De, der bor i store byer, er mere tilbøjelige end dem, der bor i landsbyer eller mindre landsbyer, til at sige, at de følger EU's politik (60 % mod 52-55 %). De, der har et positivt billede af EU, er mere tilbøjelige til at følge EU's politik end dem, der har et negativt image (69 % mod 47 %), og det samme gælder for Europa-Parlamentets image (75 % mod 46 %).

Engagement i EU's politik hænger også sammen med følelsen af, at ens stemme tæller i EU, og til graden af tilfredshed med EU's demokrati. Især dem, der er enige om deres stemme, tæller i EU (69 % mod 45 % af dem, der er uenige) og dem, der er tilfredse med demokratiet i EU (64 % mod 49 %, som ikke er tilfredse) er mere tilbøjelige til at følge EU's politik.

Endelig er de, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, mere tilbøjelige end dem, der ikke stemte for at følge EU's politik (68 % mod 38 %).

QA3 Nogle mennesker følger, hvad der foregår i EU's politik, uanset om der er valg eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der foregår i EU's politik (% — EU27)

I alt "Følg"	I alt "Ikke følge"
EU-27	56	44
Køn
Mand	61	39
Kvinde	51	49
Alder
15-24	41	59
25-39	54	46
40-54	59	41
55+	59	41
Uddannelse (slut på)
—15	44	56
16-19	54	46
20+	67	33
Studerer stadig	45	55
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	62	38
Ledere	73	27
Andre hvide kraver	59	41
Manuelle arbejdere	50	50
Personer i huset	42	58
Arbejdsløs	43	57
Pensioneret	59	41
Studerende	45	55
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	44	56
Fra tid til anden	51	49
Næsten aldrig/aldrig	60	40
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	52	48
Lille/mellemstor by	55	45
Den store by	60	40
Billede af EU
Postitiv	69	31
Neutral	45	55
Negativ	47	53
Min stemme tæller i EU
Enig	69	31
Uenig	45	55
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	64	36
Ikke tilfreds	49	51
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	68	32
Nej	38	63
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	75	25
Neutral	45	55
Negativ	46	54

Billede af EU

EU's image blandt borgerne er udbredt positivt, selv om kløften mellem positive og negative synspunkter fortsat indsnævres. Et flertal (45 %) siger, at EU fremmaner et positivt billede for dem, mens 38 % har et neutralt billede, og 17 % har et negativt billede.

Samlet "positiv" Neutral I alt "Negativ" Ved ikke D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede for dig? (% — EU27)

Andelen af respondenter, der har et positivt billede af EU, har været forholdsvis stabil siden oktober-november 2022 (-2 procentpoint), mens andelen af respondenter med et negativt syn er steget en smule (+ 3 procentpoint). Efter den negative udvikling mellem april-maj og oktober-november 2022 indsnævredes kløften mellem positive og negative synspunkter yderligere og ligger nu på 28 procentpoint (-5 procentpoint). Ikke desto mindre er det bredere billede stadig forholdsvis gunstigt, når man observerer disse tal på lang sigt, idet de positive synspunkter fortsat er et fast flertal.

I alle lande har positive synspunkter forrang for negative synspunkter. De fleste respondenter har et positivt billede af EU i 20 lande, mens der hersker neutrale synspunkter i seks lande. I Tjekkiet er udtalelserne opdelt (35 % "positive" mod 35 % "neutrale").

Respondenterne har størst sandsynlighed for at have et positivt billede af EU i Irland (72 %), Portugal (70 %), Luxembourg og Sverige (begge 64 %). I den modsatte ende af skalaen har 31 % i Grækenland og Slovakiet og 35 % i Østrig, Tjekkiet og Frankrig et positivt billede.

Mindst en fjerdedel har et negativt billede af EU i fem lande: Tjekkiet (29 %), Grækenland, Slovakiet (begge 28 %), Østrig (26 %) og Frankrig (25 %).

I alt "Positiv Neutral I alt "Negativ" Ved ikke D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede for dig? (%) Sammenlignet med oktober-november 2022 er EU's positive synspunkter steget i Cypern (48 %, + 6 procentpoint), Portugal (70 %, + 5 procentpoint), Finland (57 %, + 5 procentpoint), Italien (46 %, + 4 procentpoint) og Kroatien (49 %, + 3 procentpoint). Omvendt er disse faldet i ti lande, især i Malta (51 %, -13 procentpoint), Frankrig (35 %, -8 procentpoint) og Letland (43 %, -7 procentpoint). Andelen, der har et positivt billede af EU, er forblevet stabil i de resterende 12 lande.

Alder synes at spille en rolle, når det gælder det image, som respondenterne har af EU, og unge mennesker har større sandsynlighed end gennemsnittet for at have et positivt billede af EU. Halvdelen af de 15-24-årige (50 %) siger, at de har et positivt billede af EU sammenlignet med et EU-gennemsnit på 45 %. Desuden siger kun 7 % af de unge, at de har et "rimeligt negativt" billede af EU, hvilket resulterer i 13 % på EU-plan.

EU-27 15-24 år Meget positiv Forholdsvis positiv Neutral Forholdsvis negativ Meget negativ Ved ikke D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede for dig? (% — EU27)

Variationer kan også observeres i forhold til uddannelsesniveauet og respondenternes socioøkonomiske status. Personer, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige end dem, der er fyldt 15 år eller yngre, til at have et positivt syn på EU (53 % mod 33 %). Ledere (58 %) er langt de mest tilbøjelige til at have et positivt syn, især i forhold til arbejdsløse (34 %) og huspersoner (35 %). Desuden er respondenter med færrest økonomiske vanskeligheder også mere tilbøjelige til at have et positivt billede af EU (52 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger mod 28 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden).

Positive synspunkter er også mere udbredte blandt dem, der bor i store byer, sammenlignet med dem, der bor i landsbyer eller mindre byer (50 % mod 42-44 %).

D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede for dig? (% — EU27)

Samlet "positiv"	Neutral	I alt "Negativ"	Ved ikke
EU-27	45	38	17	0
Køn
Mand	46	35	19	0
Kvinde	43	41	15	1
Alder
15-24	50	40	9	1
25-39	46	39	15	0
40-54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Uddannelse (slut på)
—15	33	45	20	2
16-19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Studerer stadig	54	37	8	1
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	49	34	17	0
Ledere	58	29	13	0
Andre hvide kraver	48	37	15	0
Manuelle arbejdere	37	43	19	1
Personer i huset	35	43	21	1
Arbejdsløs	34	45	20	1
Pensioneret	43	37	19	1
Studerende	54	37	8	1
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	28	43	28	1
Fra tid til anden	36	43	20	1
Næsten aldrig/aldrig	52	34	14	0
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	88	10	2	0
Lille/mellemstor by	26	68	6	0
Den store by	8	23	68	1

Er medlemskab af EU en god ting?

Et klart flertal (61 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022) mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, mens kun omkring en ud af ti (11 %, + 1 procentpoint) anser dette for at være en dårlig ting. Lidt mere end en fjerdedel (27 %, ingen ændring) mener, at dette hverken er en god eller dårlig ting.

Disse tal er stabile i forhold til oktober-november 2022, idet andelen af respondenter, der ser medlemskab af EU som en god ting, konsekvent har ligget på over 60 % siden udgangen af 2020.

En god ting En dårlig ting Hverken en god ting eller en dårlig ting Ved ikke QA8 Generelt mener du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (% — EU27) Flertallet i 25 lande mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, med mere end otte ud af ti, der deler dette synspunkt i Irland (85 %), Luxembourg (83 %) og Litauen (81 %). Slovakiet (39 %), Grækenland (40 %) og Rumænien (43 %) er de lande, hvor denne udtalelse er mindst udbredt. Slovakiet og Grækenland er også de eneste lande, hvor flertallet mener, at EU-medlemskab hverken er en god ting eller en dårlig ting (henholdsvis 45 % og 42 %).

Mere end en femtedel mener, at deres lands medlemskab af EU er en dårlig ting i Østrig og Rumænien (begge 22 %).

En god ting En dårlig ting Hverken en god ting eller en dårlig ting Ved ikke QA8 Generelt mener du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (%)

Positive synspunkter om EU-medlemskab er mere udbredte i de nordlige og vestlige lande end i de østlige lande, mens resultaterne er blandede, når det gælder de sydlige lande.

Estland (69 %, + 3 procentpoint) og Slovenien (61 %, + 3 procentpoint) er de eneste lande, hvor andelen af lande, der mener, at EU-medlemskab er en god ting, er steget siden oktober-november 2022, om end kun en smule. Denne andel af respondenterne er i stedet faldet i otte lande, og Malta (65 %, -14 procentpoint) står igen for det største fald efterfulgt af Tjekkiet (44 %, -7 procentpoint) og Luxembourg (83 %, -7 procentpoint). Dette positive syn på EU-medlemskabet er forblevet stabilt eller uændret i 17 lande.

Kort Legend QA8 Generelt mener du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? En god ting (%) Positive synspunkter om EU-medlemskab er mere udbredte blandt yngre respondenter, dem med et højere uddannelsesniveau og dem i en bedre socioøkonomisk tilstand.

Respondenter i alderen 15-24 år er mere tilbøjelige end dem på 55 år eller derover til, at deres lands medlemskab af EU er en god ting (68 % mod 58 %). Tilsvarende er der større sandsynlighed for, at de, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, har en positiv opfattelse end dem, der forlod 15 år eller derunder (72 % mod 49 %).

Ledere (74 %) er langt de mest tilbøjelige til at tro, at EU-medlemskab er en god ting, mens huspersoner (48 %) er mindst tilbøjelige til at holde dette synspunkt. Respondenter, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger, er mere tilbøjelige end dem, der oftere har svært ved at sige, at EU-medlemskab er en god ting (69 % mod 41-49 %).

De, der bor i store byer, er mere tilbøjelige til at tro, at deres lands medlemskab af EU er en god ting (65 % mod 58-60 % af dem, der bor i landdistrikter eller små/mellemstore byer).

Støtten til EU-medlemskab er også tæt knyttet til det image, som respondenterne har af EU, idet 91 % af dem, der har et positivt billede, har en positiv holdning til EU-medlemskab sammenlignet med 16 % af dem, der har et negativt image. Desuden har respondenter, der ofte taler om europæisk politik (67 % mod 52 % af dem, der aldrig gør det), og dem, der følger EU's politik (71 % mod 49 % af dem, der ikke følger), mere tilbøjelige til at have et positivt syn på EU-medlemskab.

QA8 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede for dig? (% — EU27)

En god ting	En dårlig ting	Hverken en god ting eller en dårlig ting
EU-27	61	11	27
Køn
Mand	62	12	25
Kvinde	59	10	30
Alder
15-24	68	7	24
25-39	62	11	26
40-54	60	13	27
55+	58	11	30
Uddannelse (slut på)
—15	49	12	37
16-19	54	13	32
20+	72	8	20
Studerer stadig	72	6	21
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	64	9	27
Ledere	74	9	16
Andre hvide kraver	65	10	25
Manuelle arbejdere	52	14	33
Personer i huset	48	15	35
Arbejdsløs	53	12	34
Pensioneret	59	10	30
Studerende	72	6	21
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	41	18	40
Fra tid til anden	49	16	34
Næsten aldrig/aldrig	69	8	23
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	60	11	28
Lille/mellemstor by	58	12	29
Den store by	65	9	26
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	67	15	18
Lejlighedsvis	64	10	26
Aldrig	52	11	35
Billede af EU
Positiv	91	2	7
Neutral	45	8	46
Negativ	16	43	40
Følg europæisk politik
Følg	71	9	20
Følger ikke	49	13	37

Er medlemskab af EU vigtigt?

Omkring to tredjedele (67 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) betragter deres lands medlemskab af EU som vigtigt. En ud af ti (-1 procentpoint) mener, at det ikke er vigtigt, at deres land er medlem af EU, mens 22 % (ingen ændring) har en neutral holdning.

Disse tal har været stabile siden oktober-november 2022.

Ved ikke (1) I alt "ikke vigtigt" (1-4) 10 "Neutral" i alt (5-6) 22 "Vigtig" (7-10) 67 QA9 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er en EU-medlemsstat? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "'slet ikke vigtigt'', og 10 betyder ""yderst vigtigt"? (EU27) (%)

I alle medlemsstater mener et flertal, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt med andele fra 84 % i Irland, Luxembourg og Litauen til 49 % i Tjekkiet, 50 % i Slovakiet og 52 % i Bulgarien.

Mere end en femtedel anser EU-medlemskab for ikke at være vigtigt i tre lande: Tjekkiet (26 %), Østrig og Bulgarien (begge 21 %).

Den opfattelse, at det er vigtigt, at deres land er en EU-medlemsstat, er mindre udbredt blandt respondenterne i de sydøstlige lande (Bulgarien, Rumænien, Cypern og Grækenland) og i visse østlige lande (såsom Tjekkiet og Slovakiet) end i andre lande.

Kort Legend QA9 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er en EU-medlemsstat? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "'slet ikke vigtigt'', og 10 betyder ""yderst vigtigt"? (% — i alt "Vigtig" (7-10)) Udtalelsen om, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt, har gjort fremskridt blandt respondenterne i seks medlemsstater siden oktober-november 2022, navnlig i Estland (71 %, + 9 procentpoint), Slovenien (63 %, + 4 procentpoint) og Kroatien (59 %, + 4 procentpoint). Derimod er andelen af personer, der mener, at dette er vigtigt, faldet i fem lande, især i Malta (74 %, -8 procentpoint), Tjekkiet (49 %, -7 procentpoint) og Luxembourg (84 %, -5 procentpoint). Denne andel af respondenterne er forblevet stabil eller uændret i 16 lande.

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA9 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er en EU-medlemsstat? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "'slet ikke vigtigt'', og 10 betyder ""yderst vigtigt"? (% — i alt "Vigtig" (7-10)) I overensstemmelse med resultaterne af andre indikatorer vedrørende holdninger til EU er det synspunkt, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt, mere udbredt blandt de yngste respondenter, dem med et højere uddannelsesniveau og dem, der befinder sig i en bedre socioøkonomisk situation.

Især er der større sandsynlighed for, at personer i alderen 15-24 år (70 % mod 65 % af dem på 55 år eller derover) og dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover (76 % mod 55 % af dem, der afsluttede 15 år eller derunder), mener, at dette er vigtigt. Det samme gælder for ledere (78 % sammenlignet med 53 % af huspersonerne) og dem, der aldrig eller sjældent har problemer med at betale deres regninger (73 % mod 51-57 % af dem, der har problemer oftere).

Andelene, der mener, at deres lands EU-medlemskab er vigtigt, er også højere blandt dem, der bor i store byer (71 % mod 65 % af dem, der bor i landdistrikter eller mindre byer).

De, der har et positivt billede af EU (92 % mod 28 % af dem, der har et negativt image), dem, der ofte diskuterer europæiske politiske spørgsmål (76 % mod 55 %, der aldrig gør det), og dem, der følger EU's politik (76 % mod 54 % af dem, der ikke følger), er mere tilbøjelige til at betragte deres lands EU-medlemskab som vigtigt.

QA9 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er en EU-medlemsstat? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "'slet ikke vigtigt'', og 10 betyder ""yderst vigtigt"? (% — EU27)

I alt "ikke vigtigt" (1-4)	"Neutral" i alt (5-6)	I alt "vigtigt" (7-10)
EU-27	10	22	67
Køn
Mand	13	19	67
Kvinde	10	23	66
Alder
15-24	8	20	70
25-39	10	22	67
40-54	13	19	67
55+	11	23	65
Uddannelse (slut på)
—15	14	28	55
16-19	13	24	62
20+	9	15	76
Studerer stadig	6	18	74
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	12	19	68
Ledere	8	14	78
Andre hvide kraver	10	19	71
Manuelle arbejdere	13	26	60
Personer i huset	18	27	53
Arbejdsløs	15	26	57
Pensioneret	11	22	65
Studerende	6	18	74
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	19	28	51
Fra tid til anden	14	28	57
Næsten aldrig/aldrig	9	17	73
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	12	22	65
Lille/mellemstor by	12	22	65
Den store by	10	18	71
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	10	14	76
Lejlighedsvis	9	20	71
Aldrig	16	27	55
Billede af EU
Positiv	1	7	65
Neutral	9	35	54
Negativ	44	27	28
Følg europæisk politik
Følg	8	16	76
Følger ikke	15	29	54

Optimisme om EU's fremtid

Optimismen om EU's fremtid er stigende. Næsten to tredjedele (64 %) siger, at de er optimistiske med hensyn til EU's fremtid, mens 32 % siger, at de er pessimistiske.

Den andel, der er optimistisk, er steget med syv procentpoint i den nuværende undersøgelse, hvilket mere end opvejer faldet på fem procentpoint mellem april-maj og oktober-november 2022.

Ved ikke 4 I alt "Pessimistisk" 32 "Optimistisk" i alt 64 SD22 Vil du sige, at du er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (EU27) (%) I 25 lande er flertallet optimistiske med hensyn til EU's fremtid. Mindst otte ud af ti er optimistiske i Irland (87 %), Danmark (81 %) og Litauen (80 %), mens respondenterne i Frankrig, Grækenland (både 45 %) og Slovakiet (53 %) er mindst optimistiske.

Grækenland (53 %) og Frankrig (50 %) er også de eneste lande, hvor flertallet er pessimistiske med hensyn til EU's fremtid.

I alt "Optimistisk" I alt "Pessimistisk" Ved ikke SD22 Vil du sige, at du er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (%)

Optimismen med hensyn til EU's fremtid er steget i 19 lande siden oktober-november 2022 og med mere end 10 procentpoint i tre lande: Portugal (71 %, + 17 procentpoint), Letland (75 %, + 12 procentpoint) og Cypern (55 %, + 11 procentpoint). Optimismen er forblevet stabil eller uændret i de resterende otte lande.

Optimismen med hensyn til EU's fremtid er størst blandt 15-24-årige (70 % mod 59 % af dem på 55 år og derover) og blandt dem, der afsluttede en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover (69 % mod 52 % af dem, der afsluttede en alder af 15 år eller derunder).

Optimisme er mest udbredt blandt ledere (73 %) end blandt husfolk og arbejdsløse (begge 55 %), og den er højere blandt dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger (68 % mod 45 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden).

Respondenter, der bor i store byer, er mest tilbøjelige til at være optimistiske med hensyn til EU's fremtid (68 % mod 61 % af dem, der bor i landdistrikter eller små/mellemstore byer).

Optimisme med hensyn til EU's fremtid er også tæt forbundet med det image, som respondenterne har af EU, idet 90 % af dem, der har et positivt billede, siger, at de er optimistiske, sammenlignet med 13 % af dem, der har et negativt billede. Endelig er der større sandsynlighed for, at de, der følger EU's politik, er optimistiske med hensyn til EU's fremtid (72 % mod 52 % af dem, der ikke følger efter).

SD22 Vil du sige, at du er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (% — EU27)

I alt "optimistisk"	I alt "Pessimistisk"
EU-27	64	32
Køn
Mand	63	34
Kvinde	63	32
Alder
15-24	70	26
25-39	65	32
40-54	64	33
55+	59	36
Uddannelse (slut på)
—15	52	41
16-19	59	37
20+	69	28
Studerer stadig	73	23
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	65	32
Ledere	73	26
Andre hvide kraver	69	29
Manuelle arbejdere	57	39
Personer i huset	55	38
Arbejdsløs	55	40
Pensioneret	59	36
Studerende	73	23
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	45	51
Fra tid til anden	56	40
Næsten aldrig/aldrig	68	28
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	61	34
Lille/mellemstor by	61	35
Den store by	68	29
Billede af EU
Positiv	90	9
Neutral	54	39
Negativ	13	85
Følg europæisk politik
Følg	72	26
Følger ikke	52	41

4.2. Opfattelse af Europa-Parlamentet og dets rolle

Dette afsnit fokuserer mere på europæernes opfattelse af og holdninger til Europa-Parlamentet og dets rolle. Den vil først undersøge borgernes image af denne EU-institution og derefter gå videre til deres holdning til de emner, den bør behandle som en prioritet, og om den bør spille en mere eller mindre vigtig rolle. Alt i alt fremmaner Europa-Parlamentet neutralt til positive udtalelser, og europæerne mener, at dets rolle bør være vigtigere. I en situation, der er præget af stigende leveomkostninger og usikkerhed omkring den fremtidige levestandard, udvælges bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse desuden af de fleste borgere som det emne, som denne institution bør behandle som en prioritet.

Billede af Europa-Parlamentet

Respondenterne er meget mere tilbøjelige til at have et positivt billede, end de skal have et negativt billede af Europa-Parlamentet. Mere end en tredjedel (37 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) har et positivt billede af Europa-Parlamentet, mens mindre end en ud af fem (19 %, + 2 procentpoint) har et negativt billede. Størstedelen af respondenterne (43 %, -2 procentpoint) har et neutralt syn på denne institution.

Disse tal har stort set været stabile siden oktober-november 2022. I betragtning af den lange tendens er den andel, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, fortsat på et relativt højt niveau — og tæt på det rekordniveau, der blev opnået i april-maj 2022 (39 %).

Samlet "positiv" Neutral I alt "Negativ" Ved ikke QA4 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — EU27)

I ti lande er respondenter, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, i flertal, mens positive synspunkter opvejer negative synspunkter i 23 lande. Dette gælder især for Irland (64 %), Portugal (58 %) og Danmark (54 %). Derimod er Frankrig (22 % "positiv" mod 30 % "negativ"), Grækenland (22 % mod 31 %), Tjekkiet (27 % mod 32 %) og Slovakiet (28 % mod 32 %) de eneste lande, hvor negative synspunkter har forrang for positive synspunkter.

Et flertal har en neutral holdning fra Europa-Parlamentets side i 16 medlemsstater, mens udtalelserne er delte i Italien (41 % "positive" og 41 % "neutrale").

Samlet "positiv" Neutral I alt "Negativ" Ved ikke QA4 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (%)

Europa-Parlamentets positive opfattelse har udviklet sig i 14 lande siden oktober-november 2022, navnlig i Finland (41 %, + 10 procentpoint), Litauen (39 %, + 9 procentpoint) og Estland (35 %, + 8 procentpoint). Andelen af respondenter, der har et positivt syn på denne institution, er faldet i fire lande: Malta (48 %, -14 procentpoint), Grækenland (22 %, -5 procentpoint), Tjekkiet (27 %, -3 procentpoint) og Østrig (30 %, -3 procentpoint). Denne andel er forblevet stabil eller uændret i de resterende ni lande.

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA4 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — i alt "positiv") Resultaterne er konsistente på tværs af aldersgrupper, selv om de yngste respondenter i alderen 15-24 år er mindst tilbøjelige til at have et negativt billede af Europa-Parlamentet (12 % mod 18-21 % af dem i alderen 25 år eller derover).

Respondenter med et højere uddannelsesniveau og personer med en højere socioøkonomisk status er mere tilbøjelige til at have et positivt billede af Europa-Parlamentet. De, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at have et positivt syn end dem, der forlod 15 år eller yngre (43 % mod 27 %). Ledere (47 % sammenlignet med 26 % af de arbejdsløse) er mest tilbøjelige til at have en positiv holdning, ligesom dem, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger (41 % mod 23-30 % af dem, der har problemer oftere).

Respondenter, der bor i store byer, er også mere tilbøjelige til at have et positivt billede af Europa-Parlamentet (41 % mod 34-36 % af dem, der bor i landdistrikter eller små/mellemstore byer).

Endelig er Europa-Parlamentets positive synspunkter langt mere udbredte blandt dem, der generelt har et positivt billede af EU (72 % mod 3 % af dem, der har et negativt image), dem, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål (50 % mod 23 % af dem, der aldrig gør det) og følger EU's politik (50 % mod 21 % af dem, der ikke følger efter), og dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (45 % mod 24 % af dem, der ikke stemte).

QA4 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — EU27)

Samlet "positiv"	I alt "Negativ
EU-27	37	19
Køn
Mand	38	22
Kvinde	35	17
Alder
15-24	37	12
25-39	37	18
40-54	37	21
55+	36	21
Uddannelse (slut på)
—15	27	22
16-19	34	22
20+	43	17
Studerer stadig	39	11
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	42	20
Ledere	47	17
Andre hvide kraver	42	17
Manuelle arbejdere	30	21
Personer i huset	29	23
Arbejdsløs	26	26
Pensioneret	36	21
Studerende	39	11
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	23	31
Fra tid til anden	30	23
Næsten aldrig/aldrig	41	17
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	34	20
Lille/mellemstor by	36	20
Den store by	41	17
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	50	18
Lejlighedsvis	42	17
Aldrig	23	23
Billede af EU
Postitiv	72	3
Neutral	10	11
Negativ	3	79
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	45	17
Nej	24	24
Følg europæisk politik
Følg	50	16
Følger ikke	21	23

Prioriteter for Europa-Parlamentet

Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (38 %, + 1 procentpoint siden oktober-november 2022) er øverst på ranglisten over de emner, som borgerne ønsker, at Europa-Parlamentet prioriterer. Omkring tre ud af ti ønsker, at Europa-Parlamentet tager fat på folkesundhed (33 %, -1 procentpoint), bekæmpelse af klimaændringer og støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser (begge 31 %, ingen ændringer). Mindst én ud af fem mener, at demokrati og retsstatsprincippet (26 %, -1 procentpoint), Europas fremtid (25 %, -2 procentpoint), EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser (23 %, -1 procentpoint) og bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (20 %, ingen ændringer) bør behandles som en prioritet.

Der har ikke været nogen bemærkelsesværdige ændringer i disse proportioner, siden sidste gang dette spørgsmål blev stillet i oktober-november 2022.

Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Bekæmpelse af klimaændringer Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser Demokrati og retsstatsprincippet Europas fremtid EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet Forbrugerrettigheder Humanitær bistand og udviklingsbistand Migration og asyl EU's autonomi på industri- og energiområdet Ligestilling mellem kønnene, inklusion og mangfoldighed Landbrugspolitik Digitalisering af den europæiske økonomi og det europæiske samfund Ved ikke Marts 2023 Oktober/november 2022 QA7ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (EU27) (%)

I syv lande er bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse den højeste (eller fælles top) prioriterede respondenter, som mener, at Europa-Parlamentet bør tage fat på, mens det mest almindelige svar i seks lande er folkesundhed. Indsatsen mod klimaændringer er også den hyppigst (eller hyppigst) nævnte prioritet i seks lande, og i yderligere seks lande er støtte til økonomien og skabelse af nye job den højeste prioritet (eller fælles topprioritet). Respondenter i Tyskland og Finland er mest tilbøjelige til at citere demokrati og retsstatsprincippet, mens Europas fremtid er det mest almindelige svar i Tjekkiet. Estland er det eneste land, hvor EU's forsvar og sikkerhed er den hyppigst nævnte prioritet, som Europa-Parlamentet bør behandle.

Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Bekæmpelse af klimaændringer Europas fremtid EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Demokrati og retsstatsprincippet QA7ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (Maks. 4 ANSWERS) (% — Det mest nævnte svar efter land) Bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse er blandt de tre vigtigste emner, som Europa-Parlamentet bør prioritere i 22 lande med andele fra mindst halvdelen i Grækenland (56 %), Portugal (54 %) og Litauen (50 %) til mindre end tre ud af ti i Tjekkiet (24 %), Polen (27 %) og Rumænien (29 %).

Folkesundhed er en af de tre hyppigst nævnte prioriteter i 16 lande. Respondenterne i Cypern (52 %), Grækenland (50 %) og Slovenien (48 %) er mest tilbøjelige til at nævne dette, mens respondenterne i Sverige (16 %), Tjekkiet (18 %) og Tyskland (19 %) er mindst tilbøjelige til at gøre det.

I ti lande er indsatsen mod klimaændringer blandt de tre vigtigste prioriteter, der skal tages fat på. Dette gælder især Sverige (58 %), Nederlandene (51 %) og Danmark (48 %). De laveste andele, der nævner dette som en prioritet, ses i Bulgarien (10 %), Rumænien (11 %) og Estland (12 %).

Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser er blandt de tre højeste prioriteter i 17 lande. De højeste andele, der nævner dette, findes i Grækenland (59 %), Cypern og Portugal (begge 49 %). Dette skal sammenlignes med 12 % i Nederlandene, 16 % i Danmark og 17 % i Sverige, som betragter dette som en prioritet for Europa-Parlamentet.

Mindst fire ud af ti i Finland, Sverige (både 46 %) og Tyskland (40 %) betragter demokrati og retsstatsprincippet som en prioritet for Europa-Parlamentet, mens dette er tilfældet for 12 % i Litauen, 15 % i Portugal og 16 % i Luxembourg.

Europas fremtid nævnes oftest i Tjekkiet (39 %), Tyskland og Luxembourg (begge 35 %). Dette skal sammenlignes med mindre end en femtedel, der nævner dette som en prioritet i Cypern (12 %), Grækenland (17 %), Frankrig og Portugal (begge 18 %).

EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser, betragtes som et emne, som Europa-Parlamentet bør prioritere mindst fire ud af ti i Estland, Litauen (både 43 %) og Finland (40 %). Respondenterne i Spanien (8 %), Slovenien (12 %) og Frankrig (13 %) er mindst tilbøjelige til at nævne dette emne.

Den højeste andel af respondenter, der mener, at kampen mod terrorisme og organiseret kriminalitet bør behandles af Europa-Parlamentet i første række, findes i Sverige (39 %), efterfulgt af Danmark og Nederlandene (begge 28 %). Dette er mindst sandsynligt at blive nævnt i Litauen (12 %), Luxembourg og Polen (begge 14 %).

Hvad angår de øvrige emner, nævnes forbrugerrettigheder med 27 % i Bulgarien og Malta, mens store andele i Tjekkiet (37 %), Estland (28 %) og Portugal (27 %) betragter EU's autonomi på industri- og energiområdet som en prioritet for Europa-Parlamentet. Migration og asyl udvælges med mindst en fjerdedel i Cypern (33 %), Nederlandene (28 %), Irland (26 %) og Østrig (25 %), og en tredjedel nævner ligestilling, inklusion og mangfoldighed i Sverige (33 %). Relativt høje andele betragter landbrugspolitikken som en prioritet i Slovakiet (33 %) og Letland (27 %). Alle andre emner nævnes af mindre end en fjerdedel af respondenterne i hvert land.

Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Bekæmpelse af klimaændringer Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser Demokrati og retsstatsprincippet Europas fremtid EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet Forbrugerrettigheder Humanitær bistand og udviklingsbistand Migration og asyl EU's autonomi på industri- og energiområdet Ligestilling mellem kønnene, inklusion og mangfoldighed Landbrugspolitik Digitalisering af den europæiske økonomi og det europæiske samfund Andet (SPONTANEOUS) Ved ikke Ingen (SPONTANEOUS) QA7ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (%)

I 11 lande er respondenterne mere tilbøjelige til, end de var i oktober-november 2022, at sige, at bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er et emne, som de gerne vil have behandlet højt af Europa-Parlamentet. Dette er især tilfældet for Malta (37 %, + 12 procentpoint), Cypern (48 %, + 7 procentpoint) og Slovenien (42 %, + 7 procentpoint). Denne andel er kun faldet i tre lande: Portugal (54 %, -5 procentpoint), Tjekkiet (24 %, -4 procentpoint) og Slovakiet (36 %, -3 procentpoint). Tallene er stabile eller uændrede i de resterende 13 lande.

Sammenlignet med oktober-november 2022 er det mere sandsynligt, at folkesundhed vil blive udvalgt som et emne, der skal behandles i prioritet i syv lande, navnlig i Letland (43 %, + 7 procentpoint) og Luxembourg (32 %, + 7 procentpoint). Omvendt er denne andel af respondenterne faldet i fem lande, navnlig i Nederlandene (20 %, -5 procentpoint) og Kroatien (26 %, -5 procentpoint).

Med fokus på resultaterne blandt de yngste respondenter kan det bemærkes, at prioriteringen af de prioriteter, som de europæiske unge gerne vil have behandlet af Europa-Parlamentet, er lidt anderledes end den, der observeres blandt befolkningen generelt. Mens bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (40 % sammenlignet med et gennemsnit på 38 %) stadig ligger øverst, ledsages dette af en indsats mod klimaændringer, som er betydeligt mere tilbøjelige til at blive nævnt af 15-24-årige end af den almindelige befolkning (40 % mod 31 %). Tre ud af ti af de yngste nævner folkesundhed (30 % sammenlignet med et gennemsnit på 33 %) og støtte til økonomien og skabelse af nye job (30 % mod 31 %) som prioriteter efterfulgt af Europas fremtid (28 % mod 25 %). De yngste respondenter er mindre tilbøjelige end gennemsnittet til at nævne demokrati og retsstatsprincippet (22 % mod 26 %), men langt mere tilbøjelige til at betragte ligestilling mellem kønnene, inklusion og mangfoldighed (22 % mod 14 %) som en prioritet, som Europa-Parlamentet bør behandle.

EU-27 15-24 år Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Bekæmpelse af klimaændringer Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser Demokrati og retsstatsprincippet Europas fremtid EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet Forbrugerrettigheder Humanitær bistand og udviklingsbistand Migration og asyl EU's autonomi på industri- og energiområdet Ligestilling mellem kønnene, inklusion og mangfoldighed Landbrugspolitik Digitalisering af den europæiske økonomi og det europæiske samfund Ved ikke QA7ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (% — EU27)

15-24-årige er også mere tilbøjelige end den almindelige befolkning til at betragte humanitær bistand og udviklingsbistand (20 % mod 16 %) og digitaliseringen af den europæiske økonomi og det europæiske samfund (12 % mod 8 %) som en prioritet for Europa-Parlamentet. De er imidlertid mindre tilbøjelige til at nævne EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser (18 % mod 23 %), bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (16 % mod 20 %), forbrugerrettigheder (13 % mod 16 %) og landbrugspolitik (8 % mod 13 %).

Den sociodemografiske analyse fokuserer på de otte vigtigste prioriteter, som respondenterne ønsker, at Europa-Parlamentet tager fat på. Det viser, at kvinder er mere tilbøjelige end mænd til at overveje bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (40 % mod 36 %) og folkesundheden (36 % mod 30 %), mens det omvendte gælder for Europas fremtid (27 % af mændene mod 23 % af kvinderne) og EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser (25 % mod 21 %).

Ældre respondenter er mere tilbøjelige til at sige folkesundhed (36 % af dem i alderen 55+ mod 30 % af dem i alderen 15-39), demokrati og retsstatsprincippet (28 % af dem i alderen 55+ mod 22 % af dem i alderen 15-24 år), EU's forsvar og sikkerhed (25 % mod 18 %) og bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (23 % mod 16 %) er prioriteter, som Europa-Parlamentet bør behandle.

Der kan også konstateres forskelle med hensyn til uddannelsesniveauet. Respondenter, der tilbragte mere tid i fuldtidsuddannelse, er mere tilbøjelige til at nævne tiltag mod klimaændringer (38 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover mod 22 % af dem, der afsluttede en alder af 15 år eller derunder), demokrati og retsstatsprincippet (30 % mod 23 %) og Europas fremtid (26 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 16 år eller ældre mod 19 % af dem, der afsluttede 15 år eller yngre). Omvendt er respondenter, der forlod en fuldtidsuddannelse på 15 år eller derunder, mere tilbøjelige til at overveje bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (42 % mod 35 % af dem, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover), folkesundhed (44 % mod 30 %) og støtte til økonomien og skabelse af nye job (34 % mod 28 %) som emner, som Europa-Parlamentet bør prioritere.

De arbejdsløse er mest tilbøjelige til at nævne bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (48 %) og folkesundheden (39 %). Lederne er mest tilbøjelige til at vælge tiltag mod klimaændringer (41 %), demokrati og retsstatsprincippet (32 %) og, sammen med selvstændige, EU's forsvar og sikkerhed (begge 26 %), men er mindst tilbøjelige til at nævne støtte til økonomien og skabelsen af nye job (27 %).

Jo oftere respondenterne har problemer med at betale deres regninger, desto mere sandsynligt er det, at de mener, at Europa-Parlamentet bør tage fat på bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (46 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden mod 36 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer) og folkesundheden (40 % mod 31 %). Det modsatte gælder for indsatsen mod klimaændringer (34 % af dem, der sjældent eller aldrig har problemer i forhold til 21 % af dem, der har vanskeligheder det meste af tiden) og EU's forsvar og sikkerhed (25 % mod 18 %). Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale deres regninger, er også mest tilbøjelige til at nævne demokrati og retsstatsprincippet (29 % mod 21-22 % af dem, der har problemer oftere) og Europas fremtid (27 % mod 22-23 %), men de mindst sandsynlige anser støtte til økonomien og skabelsen af nye job (29 % mod 34 %) som en prioritet.

Respondenter, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, er mere tilbøjelige til at tænke på tiltag mod klimaændringer (33 % mod 27 % af dem, der ikke stemte), demokrati og retsstatsprincippet (30 % mod 21 %), Europas fremtid (27 % mod 23 %) og EU's forsvar og sikkerhed (25 % mod 19 %) bør prioriteres af Europa-Parlamentet. Disse emner er mere tilbøjelige til også at blive nævnt af dem, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, i modsætning til dem, der har et negativt billede. Omvendt er der større sandsynlighed for, at de, der har et negativt image, nævner bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (40 % mod 35 % af dem, der har et positivt image), folkesundhed (35 % mod 30 %) og bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (23 % mod 18 %).

QA7ab Hvilke af følgende emner ønsker du, at Europa-Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (MAKS. 4 SVAR) (% — EU27)

Folkesundhed	Bekæmpelse af klimaændringer	Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse	Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser	Europas fremtid	Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet	Demokrati og retsstatsprincippet	EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser
EU-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Køn
Mand	30	30	36	32	27	20	28	25
Kvinde	36	31	40	29	23	21	25	21
Alder
15-24	30	40	40	30	28	16	22	18
25-39	30	32	36	32	25	18	25	20
40-54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Uddannelse (slut på)
—15	44	22	42	34	19	22	23	21
16-19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Studerer stadig	28	43	39	28	27	15	24	15
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	28	30	33	32	30	18	28	26
Ledere	27	41	33	27	28	17	32	26
Andre hvide kraver	31	33	36	34	25	20	28	23
Manuelle arbejdere	36	26	40	32	25	22	24	21
Personer i huset	37	20	37	36	21	19	21	16
Arbejdsløs	39	27	48	35	23	15	23	17
Pensioneret	37	28	39	28	24	25	28	26
Studerende	28	43	39	28	27	15	24	15
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	40	21	46	34	22	18	21	18
Fra tid til anden	36	27	40	34	23	20	22	20
Næsten aldrig/aldrig	31	34	36	29	27	21	29	25
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	33	33	37	30	27	21	30	25
Nej	34	27	40	32	23	20	21	19
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	30	36	35	31	29	18	31	26
Neutral	35	30	40	31	25	22	24	21
Negativ	35	23	40	31	20	23	23	21

Bør Europa-Parlamentet spille en vigtigere rolle?

Et absolut flertal (54 %, -1 procentpoint siden oktober-november 2022) ønsker personligt, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle, mens omkring tre ud af ti (29 %, + 1 procentpoint) foretrækker, at denne institution spiller en mindre vigtig rolle.

Dette resultat hænger sammen med resultaterne af standardundersøgelsen, som viser, at Europa-Parlamentet konsekvent har toppet listen over de institutioner, som europæerne har mest tillid til siden 2006. F.eks. viser den seneste Eurobarometerundersøgelse, at Europa-Parlamentet har tillid til næsten halvdelen (49 %) af respondenterne28 Europa-Kommissionen, standard Eurobarometer 98-vinter 2022-2023 (EB 98.2), tilgængelig på: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Efter faldet mellem november-december 2020 og oktober-november 2022 har andelen af respondenter, der ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle, stabiliseret sig i den nuværende undersøgelse. Selv om denne andel nu er langt fra toppunktet ved udgangen af 2020 (63 %), er den stadig på et niveau, der stadig er højere end det niveau, der blev set i de fleste undersøgelser før oktober 2019.

Vigtigere Mindre vigtigt Ingen ændring/Som det er nu (SPONTANEOUS) Ved ikke QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — EU27)

Ønsket om en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet deles af flertallet af respondenterne i 21 lande, mest markant i Cypern (88 %), Spanien (70 %) og Luxembourg (69 %). I fem lande ønsker flertallet, at Europa-Parlamentet spiller en mindre vigtig rolle: Tjekkiet (55 % "mindre vigtig" mod 31 % "mere vigtigt"), Slovakiet (54 % mod 28 %), Østrig (43 % mod 34 %) og Estland (42 % mod 34 %). Der er delte meninger i Bulgarien (39 % mod 39 %).

Vigtigere Mindre vigtigt Ingen ændring/Som det er nu (SPONTANEOUS) Ved ikke QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (%)

Sammenlignet med oktober-november 2022 er andelen af respondenter, der ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle, faldet i ni lande. Grækenland (66 %, -9 procentpoint) står for et relativt stort fald efterfulgt af Østrig, Estland (både 34 %, -5 procentpoint) og Spanien (70 %, -5 procentpoint). Sverige (43 %, + 4 procentpoint) er det eneste land, hvor denne andel er steget, mens den er forblevet stabil eller uændret i de resterende 17 lande.

Oktober/november 2022 Marts 2023 Udvikling oktober/november 2022 QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — vigtigere)

Som det blev bemærket tidligere i rapporten, er 15-24-årige de mindst tilbøjelige til at have et negativt billede af Europa-Parlamentet. Det er derfor ikke overraskende, at de yngste europæere er mere tilbøjelige end gennemsnittet til at ønske, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (58 % mod 54 %), og derfor er mindre tilbøjelige til at tro, at det bør spille en mindre fremtrædende rolle (22 % mod 29 %).

Vigtigere Mindre vigtigt Ingen ændring/Som det er nu (SPONTANEOUS) Ved ikke EU-27 15-24 år QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — EU27) Et nærmere kig på resultaterne i henhold til respondenternes sociodemografiske karakteristika viser, at de ældste respondenter er mindst tilbøjelige til at ønske, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (50 % af dem i alderen 55 år eller derover mod 54-58 % af de yngre respondenter). Der kan også observeres forskelle med hensyn til respondenternes uddannelsesniveau, idet de, der afslutter en fuldtidsuddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at ønske, at Europa-Parlamentet spiller en mere fremtrædende rolle end dem, der forlod 15 år eller yngre (59 % mod 46 %).

Ledere (62 %) mener med størst sandsynlighed, at Europa-Parlamentet bør spille en vigtigere rolle, navnlig i forhold til husfolk (48 %) eller manuelle arbejdstagere (49 %). Respondenter, der har svært ved at betale deres regninger det meste af tiden, er mindst tilbøjelige til at give udtryk for et ønske om en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet (47 % mod 53-55 % af dem, der har problemer mindre ofte).

Respondenter, der bor i store byer, er mere tilbøjelige end dem, der bor i landsbyer i landdistrikterne, til at ønske, at Europa-Parlamentet får en mere fremtrædende rolle (57 % mod 50 %).

Der er også en sammenhæng mellem ønsket om at se Europa-Parlamentet spille en vigtigere rolle og respondenternes image af Europa-Parlamentet, og de, der har et positivt billede, er meget mere tilbøjelige til at ønske, at Europa-Parlamentet får en mere fremtrædende rolle (77 % mod 27 % af dem, der har et negativt image).

Endelig er der større sandsynlighed for, at de, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (60 % mod 43 %, som ikke stemte), og dem, der følger EU's politik (64 % mod 40 % af dem, der ikke følger efter).

QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle?

Vigtigere	Mindre vigtigt	Ved ikke
EU-27	54	29	7
Køn
Mand	54	31	6
Kvinde	53	27	9
Alder
15-24	58	22	10
25-39	57	27	6
40-54	54	31	6
55+	50	31	8
Uddannelse (slut på)
—15	46	29	14
16-19	50	33	7
20+	59	27	4
Studerer stadig	62	18	11
Socio-professionel kategori
Selvbeskæftigede	55	30	5
Ledere	62	26	3
Andre hvide kraver	57	30	4
Manuelle arbejdere	49	33	8
Personer i huset	48	30	10
Arbejdsløs	52	30	10
Pensioneret	49	30	9
Studerende	62	18	11
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	47	33	11
Fra tid til anden	53	33	6
Næsten aldrig/aldrig	55	27	7
Subjektiv urbanisering
Landsby i landdistrikterne	77	10	3
Lille/mellemstor by	46	30	11
Den store by	27	65	5
Stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	60	25	5
Nej	43	37	11
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	77	10	3
Neutral	46	30	11
Negativ	27	65	5

KONKLUSION

Et år efter Ruslands invasion af Ukraine og et økonomisk opsving efter pandemien, der er påvirket af stigende inflation og leveomkostninger, fremhæves det i denne Eurobarometerundersøgelse fra foråret 2023, at europæerne allerede i det næste år har oplevet eller forudset en forringelse af deres levestandard. Måske delvis som følge heraf er de ikke tilfredse med de foranstaltninger, der er truffet på nationalt og europæisk plan for at tackle krisens omkostninger, og de mener generelt, at tingene går i den forkerte retning både i deres land og i EU. Det er derfor ikke overraskende, at de betragter bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse som den højeste prioritet, som Europa-Parlamentet bør tage fat på.

Ikke desto mindre tegner resultaterne af denne undersøgelse på ingen måde et negativt billede. På trods af vanskelighederne fortsætter europæerne med at godkende EU's støtte til Ukraine med en stor margen. De føler, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt, og de er nu mindre pessimistiske, end de var i efteråret 2022 om deres nationale økonomis situation.

Borgerne udviser fortsat tilknytning til demokratiske værdier, er generelt tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på i EU og i deres land, og er tilfredse med mere specifikke aspekter af EU's demokrati, såsom frie og retfærdige valg og ytringsfrihed. I overensstemmelse med disse resultater er tilfredsheden generelt høj, når der tages hensyn til EU's (og navnlig Europa-Parlamentets) indsats i de seneste år, navnlig med hensyn til støtte til Ukraine og demokratiske rettigheder og respekt for retsstatsprincippet.

Europæernes accept af demokratiske værdier afspejles bedst af deres holdning til valg i almindelighed og i særdeleshed valg til Europa-Parlamentet. Flertal lægger stor personlig vægt på at stemme ved nationale valg og, om end i mindre omfang, valg til Europa-Parlamentet. Desuden har borgerne en tendens til at være interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet og sige, at de sandsynligvis ville deltage, hvis de skulle afholdes i næste uge. Desuden giver næsten tre ud af ti, når de anmodes om at angive datoen for valget, det korrekte svar fra maj eller juni 2024. Det er værd at bemærke, at både interesseniveauet og graden af bevidsthed om datoen for valget nu er højere, end de var på et tilsvarende tidspunkt før valget til Europa-Parlamentet i 2019.

EU's og Europa-Parlamentets holdninger er fortsat generelt positive, og den forværring af holdninger, der er observeret mellem foråret og efteråret 2022, synes at være ophørt. Optimismen med hensyn til EU's fremtid er stigende, og et flertal har et positivt billede af EU. På samme måde mener europæerne fortsat, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, og at det er vigtigt. Selv om der er delte meninger om, hvorvidt deres stemme tæller i EU, drøfter de fleste europæiske politiske spørgsmål med venner eller familie og følger, hvad der foregår i europæisk politik.

I overensstemmelse med disse resultater har et flertal for nylig læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, og det indtryk, de har fået af disse oplysninger, er generelt positivt. Som følge heraf viser Europa-Parlamentet fortsat et positivt image, og de fleste europæere deler et ønske om, at denne institution skal spille en mere fremtrædende rolle.

TEKNISKE SPECIFIKATIONER

Mellem den 2. og den 26. marts 2023 gennemførte Kantar Public på vegne af Kantar Belgien bølge 99.1 i Eurobarometer-undersøgelsen efter anmodning fra Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Kommunikation, Enheden for Overvågning af Offentlige Udtalelser.

Bølge 99.1 omfatter befolkningen i de respektive nationaliteter i Den Europæiske Unions medlemsstater med bopæl i hver af de 27 medlemsstater og på 15 år og derover.

Det grundlæggende stikprøvedesign, der anvendes i alle lande, er en stratificeret flertrins, tilfældig (sandsynlighed) én. I hvert land stratificeres stikprøverammen først efter NUTS-regioner og inden for hver region ved hjælp af et mål for urbanitet (DEGURBA). Antallet af udvalgte prøvepunkter i hvert strata afspejler stratumpopulationen 15+. I anden fase blev der udtrukket prøvetagningssteder med sandsynlighed i forhold til deres 0±populationsstørrelse inden for hvert stratum.

Prøverne repræsenterer således hele området i de undersøgte lande i henhold til EUROSTAT NUTS II (eller tilsvarende) og i henhold til fordelingen af den residente befolkning af de respektive nationaliteter med hensyn til storbyområder, byområder og landdistrikter.29 Urban Rural-klassifikation baseret på DEGURBA (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

I hvert af de udvalgte prøvetagningssteder blev der udtrukket en tilfældig startkoordinat, og der blev anvendt et omvendt geokodningsværktøj til at identificere den nærmeste adresse på koordinaten. Denne adresse var startadressen for den tilfældige tur. Yderligere adresser (hver niende adresse) blev valgt ved standardprocedurer for "tilfældig rute" fra den oprindelige adresse. I hver husstand blev indstævnte tilfældigt udtrukket. Tilgangen til tilfældig udvælgelse var betinget af husstandens størrelse. Som eksempel for husstande med to 15+ medlemmer blev scriptet brugt til at vælge enten informanten (person, der besvarede screeningspørgeskemaet) eller det andet berettigede medlem i husstanden. For husstande med tre 15+ medlemmer blev manuskriptet anvendt til at vælge enten informanten (1/3 af tiden) eller de to andre berettigede medlemmer i husstanden (2/3 af tiden). Hvor de to andre medlemmer blev udvalgt, blev intervieweren derefter bedt om enten at bede om den yngste eller ældste. Scriptet ville tilfældigt tildele udvælgelsen til yngste eller ældste med lige stor sandsynlighed. Denne proces fortsætter for fire 15+ husstandsmedlemmer — tilfældigt beder om den yngste, 2. yngste og ældste. For husstande med 5+ medlemmer vender vi tilbage til sidste fødselsdagsregel.

Hvis der ikke var nogen kontakt med nogen i husstanden, eller hvis den valgte respondent ikke var tilgængelig (optaget), besøgte intervieweren den samme husstand igen op til tre gange (i alt fire kontaktforsøg). Interviewere angiver aldrig, at undersøgelsen gennemføres på vegne af Europa-Kommissionen på forhånd. de kan give disse oplysninger, når undersøgelsen er afsluttet, efter anmodning.

Ansættelsesfasen var lidt anderledes i Nederlandene, Finland og Sverige. I de to sidstnævnte lande blev der udtaget en stikprøve af adresser inden for hvert prøveudtagningssted fra adresse- eller befolkningsregistret (i Finland foretages udvælgelsen ikke på alle stikprøvepunkter, men i nogle, hvor svarprocenten forventes at blive forbedret). Udvælgelsen af adresser blev foretaget på en tilfældig måde. Husstandene blev derefter kontaktet telefonisk og rekrutteret til at deltage i undersøgelsen. I Nederlandene anvendes en RDD-prøve med dobbelt ramme (mobil- og fastnetnumre), da der ikke findes et omfattende befolkningsregister med tilgængelige telefonnumre. Valget af tal på begge rammer sker på en tilfældig måde, hvor hvert tal får lige stor sandsynlighed for udvælgelse. I modsætning til Sverige og Finland er stikprøven ikke klynget.

Belgien Bulgarien Tjekkiet Danmark Tyskland Estland Irland Grækenland Spanien Frankrig Kroatien Italien Rep. af Cypern Letland Litauen Luxembourg Ungarn Malta Nederlandene Østrig Polen Portugal Rumænien Slovenien Slovaka Finland Sverige EU-27 I ALT LANDE INSTITUTTER N° Interviews DATOER FOR FELTARBEJDE Befolkning 15+ Andel af EU-27 * Det skal bemærkes, at den samlede procentdel, der er vist i denne tabel, kan overstige 100 % på grund af afrunding.

Belgien Bulgarien Tjekkiet Danmark Tyskland Estland Irland Grækenland Spanien Frankrig Kroatien Italien Rep. af Cypern Letland Litauen Luxembourg Ungarn Malta Nederlandene Østrig Polen Portugal Rumænien Slovenien Slovakiet Finland Sverige LANDE Antal af CAPI-interviews Antal CAVI-interviews Antal samtaler i alt EU-27 i alt CAPI: Computer-støttet personlig interview CAVI: Computer-støttet videointerviewing

Interviewmodus pr. land

Interviewene blev gennemført gennem personlige interviews, enten fysisk i folks hjem eller via videointeraktion på det relevante nationale sprog. Interviews med videointeraktion på afstand ("online face-to-face" eller CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, blev kun gennemført i Tjekkiet, Danmark, Malta og Finland).

Belgien Bulgarien Tjekkiet Danmark Tyskland Estland Irland Grækenland Spanien Frankrig Kroatien Italien Rep. af Cypern Letland Litauen Luxembourg Ungarn Malta Nederlandene Østrig Polen Portugal Rumænien Slovenien Slovakiet Finland Sverige LANDE Svarprocenter

Svarprocenter

For hvert land foretages der en sammenligning mellem den responderende stikprøve og universet (dvs. den samlede befolkning i landet). Vægte bruges til at matche den reagerende prøve til universet på køn efter alder, region og grad af urbanisering. For europæiske skøn (dvs. EU-gennemsnittet) foretages der en justering af de enkelte landes vægte, idet de vægtes op eller ned, så de afspejler deres 15±befolkning som en andel af befolkningen i EU-15+.

Svarprocenterne beregnes ved at dividere det samlede antal fuldstændige interviews med antallet af alle de besøgte adresser, bortset fra dem, der ikke er støtteberettigede, men også dem, hvor støtteberettigelsen er ukendt. For bølge 99.1 i EUROBAROMETER-undersøgelsen er svarprocenterne for EU-27-landene beregnet af Kantar Public:

Fejlmarginer

Læserne mindes om, at undersøgelsesresultaterne er skøn, hvis nøjagtighed, alt sammen lige, hviler på stikprøvestørrelsen og den observerede procentdel. Med stikprøver på omkring 1.000 interviews varierer de reelle procenter inden for følgende konfidensgrænser:

Statistiske margener som følge af prøveudtagningsprocessen
(med et konfidensniveau på 95 %)
forskellige stikprøvestørrelser er i rækker	forskellige observerede resultater er i kolonner
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra foråret 2023 viser fortsat borgernes tilknytning til demokratiske værdier og deres generelle tilfredshed med EU's demokrati i forbindelse med fortsatte personlige og økonomiske vanskeligheder. Desuden fokuserer den på europæernes bevidsthed om og holdninger til Den Europæiske Unions og Europa-Parlamentets handlinger og vurderer den betydning, som europæerne tillægger afstemning ved valg til Europa-Parlamentet og medlemsstaterne.

Denne undersøgelse blev gennemført af KANTAR PUBLIC mellem den 2. og den 26. marts 2023 i alle 27 EU-medlemsstater. Den blev gennemført ansigt til ansigt med videointerviews (CAVI), der også blev anvendt i Tjekkiet, Danmark, Finland og Malta. I alt blev der gennemført 26.376 interviews. EU's resultater blev vægtet i forhold til befolkningsstørrelsen i hvert land.

Du kan finde flere oplysninger om den fulde undersøgelse ved at scanne QR-koden:

EN OFFENTLIGGØRELSE AF ENHEDEN FOR OVERVÅGNING AF DEN OFFENTLIGE MENING

GENERALDIREKTORATET FOR KOMMUNIKATION

EUROPA-PARLAMENTET

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

KATALOGNUMMER: QA-CE-23-001-EN-N

ISBN: 978-92-848-0498-6

DOI: 10.2861/93879

© Den Europæiske Union, 2023

Kommentarer i frihed

(Pierre Dieumegard)

Det oprindelige Eurobarometer-dokument var kun tilgængeligt på engelsk, bortset fra Europa-Parlamentets pressemeddelelse, som var tilgængelig på de forskellige officielle sprog.

Selvtilfredshedserklæringer i pressemeddelelsen er ingen erstatning for nøjagtige oplysninger

Denne pressemeddelelse, der hovedsagelig indeholder påstande om selvtilfredshed,er blevet udbredt. En uge efter rapporten blev offentliggjort, bragte en Google-søgning om emnetomkring ti artikler i den franske presse. Disse artikler gengivede kommunikéets sætninger, nogle indeholdt tekstmæssige oplysninger fra rapporten, men ingen havde grafer, der viser de forskellige nationale synspunkter. Dette kan forventes, da graferne på engelsk var vanskelige at oversætte til andre sprog.

Som følge heraf var læsere af større aviser eller websteder med speciale i Europa ikke i stand til at læse resultaterne af denne Eurobarometer-undersøgelse.

Det ville være en god ide ikke kun at citere de positive resultater.

Erklæringen begynder med forskellige påstande, som ikke er falske, men som kun er en del af resultatet af undersøgelsen.

Det hedder, at "unge er mest tilbøjelige til at støtte en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet". dette er sandt (QA5), men det ville være godt at tilføje, at unge er mindre interesserede end gennemsnittet i valget til Europa-Parlamentet (QA15), og at de er mindre tilbøjelige end gennemsnittet til at stemme ved næste valg (QA22).

Teksten på engelsk er ofte uklar og blev ikke korrekt læst korrekt før offentliggørelse.

I begyndelsen præsenterer en dobbeltside 10 centrale punkter i undersøgelsen. Den generelle titel er "10 KEY TAKE AWAYS", som ikke er særlig let at forstå og oversætte. Hvert af punkterne har en titel, der heller ikke altid er enkel.

Begyndelsen af resuméet refererer til foråret og kirsebærblomsterne i Japan, og ordet "permacrise' fra den seneste udgave af Collins engelsk ordbog: der er meget lidt forbindelse til hovedemnet.

Der er forskellige fejl i detaljer:

— duplikatd afsnit: sidste afsnit på side 98 i originalen (spørgsmål QA2) og sidste afsnit på side 108 i originalen (spørgsmål QA13)

— fejl i den grafiske billedtekst: på den oprindelige side 25 ("% — Ligestilling mellem kvinder og mænd") er for meget i titlen på den anden graf)

— side 124 ( "tredje kvintil").

— side 28, en graf om de interviewedes følelsesmæssige tilstand (QA10ab) med titlen "Hvilke af følgende emner vil du gerne have, at Europa -Parlamentet prioriterer? For det første? Og så? (EU27) (%)", mens det burde have været "Når du tænker på det liv, du fører, hvordan vil du bedst beskrive din nuværende følelsesmæssige status?". Det drejer sig om spørgsmålet QA7ab.

Tilsvarende på side 145 i originalen er grafen over kendskab til afstemningsdatoer (QA14) titlen QA15 "Det næste valg til Europa-Parlamentet vil blive afholdt i maj eller juni 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er til dette valg? (% — EU27)", når det skulle have "efter din mening, hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet blive afholdt her i (Vores land)?".

— en forkert sidereference, side 19 i originalen: "For yderligere oplysninger henvises til tabellen på side XX for fejlmargenen afhængigt af antallet af interview." Symbolet XX skulle have været erstattet af angivelsen "218", side med tabellen over statistiske konfidensmargener er placeret.

Det er ikke særlig alvorligt, men det viser, at denne rapport ikke blev korrekt læst før offentliggørelsen.

Meningsforskellene mellem landene er meget større end mellem sociale grupper

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 EU-27 VÆR BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR DET CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE EU-27 Mand Kvinde 15-24 25-39 40-54 55+ —15 16-19 20+ Studerer stadig Selvbeskæftigede Ledere Andre hvide kraver Manuelle arbejdere Personer i huset Arbejdsløs Pensioneret Studerende QA5 Vil du personligt gerne se Europa-Parlamentet spille en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (Helt vigtigere) QA11.1 Hvor tilfreds eller ej er De med de nedsænkende aspekter af demokratiet i Den Europæiske Union? Frie og retfærdige valg (helt tilfredse) —

De sociale grupper (alder, køn, uddannelsesniveau, erhverv) er røde, landene er blå. Vi kan se, at cyprioterne er tre gange så mange (90 %) som slovakker (30 %), som ønsker, at Europa-Parlamentet skal spille en større rolle. For sociale grupper er ledereog studerende kun 30 % mere tilbøjelige end dem, der forlod skolen, før de fyldte 15 år, for at have det samme ønske.

Dette er blot ét eksempel, som kan findes for mange spørgsmål, i denne Eurobarometer-undersøgelse eller i et andet.

Konklusion de sædvanlige nationale politikkategorier er ikke relevante på EU-plan.

Kvinder og mænd har de samme meninger, de rige og de fattige er lidt forskellige, og der er ringe forskel på de unge og de gamle. På europæisk plan er det nationen, der tæller: Polakkerne har en helt anden mening end portugiserne eller danskerne.

En væsentlig årsag til disse meningsforskelle, selv om ikke den eneste, er forskellen i sprog. I et land taler folk med deres naboer og slægtninge, ser det samme tv og læser de samme aviser, uanset om de er rige eller fattige, unge eller gamle. Der kan opstå en konsensus, der er forskellig fra et nabolands.

Titlen på denne Eurobarometer-rapport er "Aktivt demokrati". Det er en ambitiøs titel: hvis demokratiet skal være muligt i Europa, må en demokratisk debat være mulig. Europæerne skal kunne dele de samme oplysninger, kommentere dem, kritisere dem, udbrede dem, fortolke dem sammen.

For at et ægte demokrati kan lade sig gøre i Europa, har vi brug for et fælles sprog. Det bedste fælles sprog, det nemmeste at lære, det mest præcise, det mest retfærdige, er det internationale sprog esperanto.