JARO 2023 | EB 99.1

GŘ COMM | VEŘEJNÉ STANOVISKO MONITORING UNIT

EVROPSKÝ PARLAMENT

EUROBAROMETR

DEMOKRACIE V AKCI

ROK PŘED VOLBAMI DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Evropský parlament

Dokument, který připravil Pierre Dieumegard pro Evropu-demokracii-Esperanto Účelem tohoto „prozatímního“ dokumentu je umožnit, aby se více lidí v Evropské unii seznámilo s dokumenty vypracovanými Evropskou unií (a financovanými z jejich daní). Připřekladu ithout jsou lidé z debaty vyloučeni. Tento dokument „Eurobaroměřič“ byl pouze v angličtině veformátu pdf. Z tohoto původního souboru jsme vytvořili odt-file, připravený softwarem Libre Office, pro strojový překlad do jiných jazyků. Výsledky jsou nyní k dispozici ve všech úředních jazycích. Je žádoucí, aby správa EU převzala překlad důležitých dokumentů. „Důležité dokumenty“ nejsou jen zákony a předpisy, ale také důležité informace potřebné pro společné informované rozhodování. Aby bylo možné společně diskutovat o naší společné budoucnosti a umožnit spolehlivé překlady, mezinárodní jazyk esperanto by byl velmi užitečný kvůli své jednoduchosti, pravidelnosti a přesnosti. Kontaktujte nás: Kontaktní osoba (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

IMPRESSUM

Zprávu pro Evropský parlament vypracovala společnost Kantar Public.

ODPOVĚDNÝ

Philipp SCHULMEISTER, vedoucí oddělení

PŘISPÍVAJÍCÍ AUTOŘI

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, vedoucí projektu

Monika ALPOEGGEROVÁ

Yasser EL KOURA

Antoine MOUNIER

Úřad OLAF ZÜHLKE

VÝROBA

Katarzyna Oniszk

GRAFICKÝ DESIGN

Ana-Maria ZAMBORIOVÁ

Rukopis dokončen v květnu 2023

Brusel, © Evropská unie, 2023

O VYDAVATELI

Tento dokument zveřejnilo oddělení pro monitorování veřejného mínění v rámci Generálního ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) Evropského parlamentu.

Chcete-li kontaktovat oddělení pro monitorování veřejného mínění, napište na adresu: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

JAZYKOVÁ VERZE

Originál: EN

ZŘEKNUTÍ SE ODPOVĚDNOSTI

Tento dokument je připraven a určen především poslancům a zaměstnancům Evropského parlamentu, aby jim byli nápomocni při jejich parlamentní práci. Za obsah dokumentu nese výlučnou odpovědnost jeho autor (autoři) a veškeré zde vyjádřené názory by neměly být považovány za oficiální postoj Parlamentu.

OBSAH

10 KLÍČŮ S SEBOU	5

SHRNUTÍ	7

KONTEXT	10

METODIKA	15

1. ŽIVOT V EU: DEMOKRACIE A ŽIVOTNÍ ÚROVEŇ	16

1.1. Ruská agrese proti Ukrajině	38

1.2. Inflace a rostoucí životní náklady	43

1.3. Život občanů v době četných krizí	48

1.4. Stav demokracie v EU	72

2. PŘEZKUM VOLEBNÍHO OBDOBÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU: ČTYŘI ROKY V	95

3. ROK PŘED VOLBAMI DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU 2024: OBČANÉ PŘED HLASOVÁNÍM	124

3.1. Volby do Evropského parlamentu	124

3.2. Zaměření na mládež	154

3.3. Chování při hlasování	159

4. VNÍMÁNÍ EU A EVROPSKÉHO PARLAMENTU ZE STRANYOBČANŮ	178

4.1. Vnímání EU	178

4.2. Vnímání Evropského parlamentu a jeho role	211

ZÁVĚR	225

TECHNICKÉ SPECIFIKACE	226

Komentáře ke svobodě	232

10 KLÍČŮ S SEBOU

1 POKRAČOVÁNÍ OD „PERMAKRIZE“

Po letech permakrize v EU se zhoršující se vnímání jejich osobních ekonomických vyhlídek a očekávání, pokud jde o jejich budoucí životní podmínky, možná chýlí ke konci. Většina respondentů (52 %) stále očekává, že se ekonomická situace jejich země v příštím roce zhorší, ale tento podíl se za posledních šest měsíců snížil o osm procentních bodů.

2 NADĚJE, VE SKUTEČNOSTI

Naděje je emoce nejčastěji zmiňované občany EU (37 %), které přicházejípoprvé nebo společněpoprvév osmi členských státech EU. Nejistota z důvodu probíhajících krizí se však umístila na druhém místě na 34 % a také na prvním místě v osmi členských státech EU.

3 ŽIVOTNÍ NÁKLADY JSOU STÁLE VYSOKÉ

Krize nákladů na život je stále na mysli mnoha Evropanů. 65 % není spokojeno s opatřeními přijatými jejich národní vládou, 57 % je nespokojeno s opatřeními přijatými EU.

4 BUDOUCNOST ZÁŘÍ JASNĚ (ER)

Nicméně většina z 25 členských států EU je optimistická, pokud jde o budoucnost EU. Optimismus se od podzimu 2022 zvýšil o sedm procentních bodů a nyní na úrovni EU celkově dosahuje 64 %.

5 #STANDWITHUKRAINE

Více než rok od ruské války proti Ukrajině občané v celé EU nadále podporují její podporu: 76 % schválila tato opatření, což představuje nárůst o dva procentní body od podzimu 2022. A co víc, podpora Ukrajiny je první akcíEU, kterou občané připomínají: 74 % o tom slyšelo, což je o 36 procentních bodů více než druhá nejvíce evokovaná opatření EU.

6 DEMOKRACIE V AKCI: EU DODÁVÁ

71 % Evropanů by uvedlo, že opatření EU mají dopad na jejich každodenní život. Opatření EU, s nimiž jsou občané nejvíce spokojeni, jsou podpora Ukrajiny (69 %), demokratická práva a dodržování právního státu (64 %) a zahraniční politika (54 %).

7 SRDCE VĚCI

Demokracie je základní hodnotou, kterou občané chtějí, aby Evropský parlament hájil. Vzhledem k tomu, že 37 % zmiňuje tuto skutečnost celkově, je to také vedoucí hodnota ve 14 členských státech EU. Většina občanů je rovněž spokojena s fungováním demokracie v Evropské unii (54 %).

8 DEMOKRACIE JE TO, CO NÁS DĚLÁ

Absolutní většina občanů EU je rovněž spokojena se sedmi z deseti různých aspektů demokracie. Svobodné a spravedlivé volby (70 %), svoboda projevu (70 %) a dodržování základních práv (66 %) jsou aspekty, které vyvolávají největší uspokojení.

9 JE TO DATUM (A VÍCE OBČANŮ O TOM JIŽ VÍ)

Povědomí o tom, že volby do Evropského parlamentu se budou konat v roce 2024, se výrazně zvyšuje na 45 % občanů – o devět procentních bodů více než před šesti měsíci a výrazně vyšší než v podobném okamžiku před posledními evropskými volbami v roce 2019, kdy povědomí o datu činilo 32 %.

10 2024 VOLBY DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU: BLÍŽÍ SE

Zájem občanů o příští evropské volby činí 56 %, což je o celých šest procentních bodů více než rok před posledními volbami do Evropského parlamentu. A co víc: dvě třetiny občanů (67 %) uvedly, že budou volit, zatímco v roce 2018 to 58 % uvedlo.

SHRNUTÍ

Jaro je krásné období po celém světě. V Japonsku kvetou miliony květů třešní, což znamená živost a nový začátek. Na Aljašce se mláďata grizzly ospalě probudí z hibernace do praskajícího zvuku tajícího sněhu. A každý rok v Evropě, stejně jako hejna stěhovavých ptáků, kteří opouštějí svá zimní stanoviště, se tazatelé jarního Eurobarometru Evropského parlamentu vynořují, aby zjistili, co se během chladného období změnilo a co zůstalo stejné. Co by mohli očekávat, že tentokrát v roce 2023?

Poslední tři roky byly náročné. Collins Dictionary 2022 Slovo roku bylo „permakrize“, což naznačuje delší období nestability a nejistoty. Odpovědi 26,376 účastníků však vykreslují překvapivě diferencovaný obraz odolnosti. Současné hospodářské problémy nepochybně vážně postihují Evropany. Jeden rok před volbami do Evropského parlamentu však průzkum rovněž ukazuje, že demokracie je silně zakořeněna v srdcích občanů. Evropané uznávají význam EU a dívají se na ni především pozitivně. Jejich pohled na budoucnost je stále nadějnější.

ŽIVOT, DEMOKRACIE A EVROPA

Nicméně výchozím bodem diagnózy je střízlivý. Přibližně čtvrtina respondentů (26 %, +2 procentní body od října do listopadu 2022) se domnívá, že věci se v jejich vlastní zemi ubírají správným směrem, zatímco jasná většina 61 % (-1 p.b.) uvádí, že celková situace směřuje špatným směrem. Na úrovni EU je výsledek pozitivnější – téměř jedna třetina (32 %, +1 procentní bod) respondentů se domnívá, že se věci v EU ubírají správným směrem, ale 47 % (-4 procentní body) si myslí opak. Tento pocit je nejsilnější ve Francii (61 %) a Řecku (62 %).

Toto hodnocení se točí kolem skutečnosti, že se jedná o období osobních těžkostí pro evropské občany. Pokles životní úrovně je zřejmý. Polovina dotázaných (50 %) v poslední době vidí svou životní úroveň v poklesu a očekává její další pokles. Občané proto přirozeně chtějí, aby jejich vedoucí představitelé reagovali, a očekávají, že EU přijme opatření. Přesto si většina lidí myslí, že je třeba udělat víc. Téměř dvě třetiny (65 %, +1 procentní bod) uvádějí, že nejsou spokojeny s opatřeními, která jejich země přijala k řešení krize, a 57 % (+1 procentní bod) není spokojeno s tím, co EU v této oblasti udělala.

Lidé však neztratili víru v demokratický proces. Demokracie je považována za hodnou boje a veřejná oddanost demokratickým hodnotám je vysoká. Na žádost o hodnoty, které by měl EP hájit jako prioritu, je demokracie nejčastěji uváděnou hodnotou ze strany občanů (37 %, +1 p.b.), po níž následuje ochrana lidských práv v EU a na celém světě (28 %, -1 p.b.), jakož i svoboda projevu a myšlení (27 %, -1 p.b.).

Lidé navíc oceňují způsob, jakým je demokracie v Evropě uplatňována. 56 % občanů je spokojeno s fungováním demokracie v jejich zemi a 54 % je spokojeno se způsobem, jakým demokracie funguje v EU. To platí i pro mnoho jeho hlavních aspektů: Občané EU jsou nejvíce spokojeni se svobodnými a spravedlivými volbami (70 %), se svobodou projevu (70 %) a s dodržováním základních práv (66 %).

ZDE PŘICHÁZÍ DODÁVKA – CO PRO VÁS EVROPA UDĚLALA

Demokracie získává od občanů obrovské zásluhy. S cílem zjistit, do jaké míry si lidé všimli evropské demokracie v praxi, se Eurobarometr ptal občanů na úroveň jejich informovanosti a spokojenosti s politikami EU a zejména s výstupy EP. Přinesl Evropský parlament výsledky, které lidé očekávali?

Úroveň povědomí o činnosti Evropské unie v posledních letech je obecně vysoká. Drtivá většina si je vědoma dopadu, který má EU na jejich každodenní život: Přibližně sedm z deseti (71 %) sdílí toto stanovisko, včetně téměř pětiny (18 %), na kterou mají opatření EU „velmi velký“ dopad. Uznává se také úloha Evropského parlamentu v tomto kontextu plnění – 62 % nedávno četlo, vidělo nebo slyšelo o EP. Existují však značné rozdíly mezi zeměmi, přičemž hodnoty se pohybují od 85 % stažení sdělovacích prostředků ve Finsku až po pouhých 39 % ve Francii.

Pokud jde o podrobnosti, jeden rok po ruské invazi, podpora EU Ukrajině vyniká jako úspěch, kterého si občané jsou zdaleka nejvíce vědomi: 74 % slyšelo o tom, jak EU a EP jednají, přičemž 69 % je s přijatými opatřeními spokojeno. Nejvyšší spokojenost je ve Švédsku (97 %), Finsku (96 %), Nizozemsku a Portugalsku (oba 95 %). U respondentů na Slovensku, Řecku (51 %) a Bulharsku (54 %) je nejméně pravděpodobné, že to schválí.

Jiné oblasti politiky bývají méně viditelné. Migrace a azyl (38 %) a Zelená dohoda pro Evropu (37 %) následují v pořadí témat, o nichž občané slyšeli. Tato témata jsou nejen méně známá, ale také mají menší souhlas (43 % a 47 % spokojenosti). Spokojenost je vyšší v oblasti demokratických práv/dodržování právního státu (64 %) a zahraniční politiky (54 %).

VOLBY – ZÁKLADNÍ KÁMEN DEMOKRACIE

Koncem jara roku 2024 budou občané vyzváni, aby podali objednávku na novou dodávku: volby do Evropského parlamentu. Eurobarometr změřil význam této události v očích voličů. Význam, který občané těmto volbám přikládají, zůstal stabilní – zájem o volby do Evropského parlamentu i pravděpodobnost hlasování se však výrazně zvýšily, konkrétně ve srovnání s obdobím před pěti lety.

Podíl respondentů, kteří se zajímají o volby do Evropského parlamentu, je nyní vyšší než v podobné době před předchozími volbami. Na začátku roku 2018 50 % uvedlo, že mají zájem, a 48 % uvedlo, že nemají zájem. V roce 2023 má jasná většina respondentů (56 %) zájem o příští volby do Evropského parlamentu (včetně 15 % respondentů, kteří uvedli, že mají „velký zájem“), zatímco 43 % respondentů uvedlo, že nemají zájem. Nejvyšší zájem je v Nizozemsku (75 %), zatímco lidé v Česku (27 %) a na Slovensku (26 %) nejsou tak zaujati.

Zvýšilo se také povědomí o datu příštích voleb do Evropského parlamentu: 45 % občanů ví, že se bude konat někdy příští rok. Jedná se o nárůst o 13 procentních bodů ve srovnání s předchozími volbami (duben 2018) a nárůst o devět bodů od podzimu 2022.

Pokud jde o význam volby do volebních uren, téměř polovina občanů (48 %, +2 procentní body od října do listopadu 2022) klade velký význam pro hlasování ve volbách do Evropského parlamentu, zatímco 38 % (–1 p.b.) se domnívá, že hlasování v nich má alespoň střední význam. Pouze 13 % (-1 p.b.) si myslí, že na těchto volbách vůbec nezáleží.

Tyto údaje odpovídají údajům zaznamenaným v ekvivalentním čase před posledními volbami do Evropského parlamentu. V dubnu 2018 (tj. přibližně třináct měsíců před volbami) 49 % kladlo velký význam pro hlasování v těchto volbách, zatímco 17 % je považovalo za nevýznamné.

Velký význam, povědomí a zájem se promítají do vysokého sklonu k hlasování. Dvě třetiny (67 %) občanů tvrdí, že pokud se budou konat příští týden, budou volit ve volbách do Evropského parlamentu. Stručně řečeno, indikátory související s volbami jsou již nyní na vyšší úrovni, než tomu bylo před pěti lety.

KONTEXT – CO SI OBČANÉ MYSLÍ O EVROPĚ

Volby jsou součástí celkového politického rámce. Obecné postoje Evropanů k Evropské unii a Evropskému parlamentu se vyvíjely po delší dobu. Pozitivní názory se v uplynulém desetiletí z velké části zvýšily a v posledních šesti měsících se podstatně nezměnily. Většina (45 %, -2 p.b.) říká, že EU pro ně vyvolává pozitivní obraz, zatímco 17 % (+3 p.b.) má negativní obraz. Jedno stanovisko je pozoruhodně stabilní na vysoké úrovni od roku 2018: jasná většina (61 %, -1 p.b.) se domnívá, že členství jejich země v EU je dobrá věc, zatímco pouze přibližně jeden z deseti (11 %, +1 procentní bod) jej považuje za záporný. O něco více než čtvrtina (27 %, žádná změna) si myslí, že to není dobrá ani špatná věc.

Pokud jde o Evropský parlament, více než jedna třetina respondentů (37 %, +1 p.b.) má pozitivní obraz Evropského parlamentu, zatímco méně než jedna pětina (19 %, +2 procentní body) má negativní obraz. Většina respondentů (43 %, -2 p.b.) vyjadřuje neutrální názor.

Pokud se EP zeptá na témata, kterými by se chtěl zabývat jako prioritu, boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení i nadále zaujímá nejvyšší místo (38 %, +1 p.b.). Následuje veřejné zdraví (33 %, -1 p.b.), opatření proti změně klimatu (31 %, žádná změna) a podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst (31 %, žádná změna).

ZAMĚŘENÍ NA MLÁDEŽ

Mladí respondenti (ve věku 15–24 let) mají pro Eurobarometr zvláštní zájem, neboť jejich postoje a názory předznamenávají budoucí trendy a vývoj. Několik klíčových zjištění:

● Pořadí hodnot, které by měl Evropský parlament přednostně hájit, je podobné pořadí hodnot pozorovaných u všech respondentů. Demokracie je na prvním místě seznamu hodnot pro obě skupiny (32 %; všichni respondenti: 37 %), ale pro mladé lidi je svoboda projevu a myšlení považována za stejně důležitou (32 %; všichni respondenti: 27 %).

● Priority, kterými by se mladí lidé rádi zabývali Evropským parlamentem, se mírně liší od priorit obecné populace. Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je stále na vrcholu (40 %; všichni respondenti: 38 %), je doplněna opatřeními proti změně klimatu, která je mnohem pravděpodobnější, že bude zmíněna u osob ve věku 15–24 let než u běžné populace (40 % oproti 31 %).

● 42 % respondentů ve věku 15–24 let uvádí, že je pro ně velmi důležité, aby osobně hlasovali ve volbách do Evropského parlamentu – je o něco méně pravděpodobné, že to řeknou, než je průměr (48 %).

Změna je důležitá pro mladé. Bylo požádáno o důvody k hlasování, což je občanská povinnost (35 %; všichni respondenti: 38 %) a zájem o podporu politické strany (35 % oproti 36 %) jsou hlavními dvěma důvody jak pro mladé, tak pro průměr. Přání změnit věci (33 % oproti 29 %) však následuje na třetím místě u mladých respondentů.

BUDOUCNOST LEŽÍ PŘED NÁMI – PRVNÍ ZÁVAN JARA

Průzkum Eurobarometr z jara 2023 ukazuje, že občané mají nejednoznačnou představu o stavu Unie. Hodnotí plnění ze strany EU a Evropského parlamentu v dobách krizí s kritickým okem, ale také uznávají úspěch. Mají rozdílné představy o EU a EP, ale mají vysokou míru důvěry v evropské demokratické procesy. I přes krizi a zimu nespokojenosti, tyto názory – z větší části – neprošly v posledních šesti měsících velkými změnami. Existuje však pozoruhodná výjimka z tohoto vzorce. Když byli lidé konkrétně dotazováni na budoucí vývoj, odpovědi byly mnohem jasnější než před půl rokem:

● Pokud jde o budoucnost EU, téměř dvě třetiny (64 %) uvádějí, že jsou optimistické ohledně budoucnosti EU, zatímco pouze 32 % uvádí, že jsou pesimistické. Podíl těch, kteří jsou optimističtí, se od předchozího průzkumu na podzim 2022 zvýšil o sedm procentních bodů.

● Pokud jde o vlastní životní úroveň, drtivá většina respondentů stále očekává snížení v příštím roce (79 %), ale toto číslo je výrazně méně než před půl rokem – kleslo o šest procentních bodů. Občané také častěji uvádějí, že neočekávají žádnou změnu své životní úrovně vůbec (19 %, +5 p.b.).

● Pokud jde o budoucí hospodářský rozvoj, většina respondentů stále očekává zhoršení v příštím roce (52 %), ale toto číslo je výrazně nižší než před půl rokem – kleslo o osm procentních bodů.

Takže navzdory obtížnému kontextu by trendy mohly naznačovat první známky obrácení – attitudinální zotavení, které se pomalu, ale stabilně mění v pozitivnější pohled na budoucí věci.

V dotazníku byla ještě jedna položka, která byla pozoruhodná. Nebylo to o názorech nebo postojích, ale o pocitech. Respondentům bylo prezentováno čtrnáct pozitivních a negativních sentimentů a byli dotázáni, který z nich nejlépe popisuje jejich současný emocionální stav. Samozřejmě, jejich volby odrážejí nejednoznačnost doby, ale hlavní odpověď byla: nadějný (37 %).

V současné době Evropané procházejí obdobím potíží. Jejich naděje do budoucnosti jim však jistě pomůže v jejich společném úsilí učinit „permakrize“ slovem minulosti.

KONTEXT

Práce v terénu pro průzkum Eurobarometr Evropského parlamentu na jaře 2023 provedl Kantar ve dnech 2. až 26. března ve všech 27 členských státech EU. Pro správnou interpretaci výsledků průzkumu je nezbytné vzít v úvahu politický a společenský kontext v době práce v terénu. Všechny vnitrostátní výsledky otázek položených v tomto průzkumu – a v návaznosti i na evropské průměrné výsledky – musí být nahlíženy s ohledem na situaci a veřejnou diskusi v době práce v terénu.

RUSKÁ VÁLKA PROTI UKRAJINĚ

Jeden rok po rozsáhlé invazi Ruska na Ukrajinu hrála válka na evropské půdě ústřední úlohu ve veřejné debatě, zejména když si svět 24. února 2023 připomněl první výročí nezákonné agrese. Krátce předtím, než konflikt vstoupil do druhého roku, hlasovalo Valné shromáždění OSN velkou většinou pro rezoluci, která vyzývá Rusko, aby „nepodmíněně a okamžitě“ stáhlo Rusko a dosáhlo „globálního, spravedlivého a trvalého míru“. 141 členských států hlasovalo pro tuto rezoluci a pouze sedm proti – Bělorusko, Korejská lidově demokratická republika, Eritrea, Mali, Nikaragua, Rusko a Sýrie. Mezi 32 členy, kteří se zdrželi hlasování, byly Čína, Indie a Pákistán.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

Od počátku ruské války proti Ukrajině poskytuje EU Ukrajině humanitární, politickou, finanční a vojenskou podporu. EU se velmi rychle dohodla na řadě sankcí proti Rusku v reakci na invazi a od té doby zůstává rozhodná a jednotná ve svých činnostech.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en Dne 25. února 2023 se vedoucí představitelé EU dohodli na desátém balíčku sankcí v reakci na ruskou invazi na Ukrajinu, včetně zákazu vývozu kritických technologií a průmyslového zboží a uložení dalších sankcí vůči jednotlivcům a subjektům, včetně klíčových činitelů s rozhodovací pravomocí, vojenských vůdců, vojenských velitelů skupiny Wagner a výrobců dronů.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Vzhledem k tomu, že mnoho ukrajinských měst nadále snášelo ruské raketové útoky a obzvláště intenzivní boje o město Bakhmut, Ukrajina zdůraznila naléhavou potřebu získat více zbraní. Dodávky zbraní a střeliva na Ukrajinu byly v mnoha členských státech EU hlavním tématem v období prací v terénu. EU pracuje na převodech střeliva ze stávajících vnitrostátních zásob, společných evropských veřejných zakázkách na pokrytí vojenských potřeb a výrazném zvýšení výrobních kapacit na pomoc Ukrajině s dodávkami zbraní, jakož i na obnovení evropských rezerv.

Dne 13. března Rusko souhlasilo s prodloužením dohody o vývozu obilí z Ukrajiny přes Černé moře o 60 dní po jednání s OSN. Současně Evropská komise zvažovala zřízení krizové rezervy pro tři země sousedící s Ukrajinou: Polsko, Bulharsko a Rumunsko, které byly vystaveny tlaku na dovoz obilí z Ukrajiny na trhy v těchto zemích.

Dne 17. března vydal Mezinárodní trestní soud (ICC) zatykač na Vladimira Putina kvůli „nezákonné deportaci“ ukrajinských dětí do Ruska.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and Dne 20. března přijel čínský prezident Si Ťin-pching do Moskvy na třídenní státní návštěvu, kde se setkal s prezidentem Putinem a stal se prvním zahraničním vůdcem, který se setkal s prezidentem Putinem od doby, kdy byl obviněn z válečných zločinů Mezinárodním trestním soudem.

V březnu 2022 EU aktivovala směrnici o dočasné ochraně, která5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ pomáhá lidem prchajícím před válkou. Od té doby mají ukrajinští uprchlíci nárok na povolení k pobytu, jakož i na přístup ke vzdělání a na trh práce. EU je nyní domovem asi 4 milionů Ukrajinců, kteří uprchli z invaze a našli útočiště v členských státech.

V návaznosti na ruskou agresi Finsko i Švédsko upustily od své desítky let trvající politiky vojenské neslučitelnosti a požádaly o vstup do NATO v květnu 2022. Zatímco Finsko se přiblížilo svému cíli rychle vstoupit do transatlantického obranného paktu se svým parlamentem v drtivé většině schvalovat potřebné právní předpisy v době prací v terénu, Švédsko bylo i nadále blokováno Türkiye a Maďarskem.

HOSPODÁŘSKÉ SOUVISLOSTI

Hospodářství EU v roce 2022 těsně zamezilo recesi. Od podzimu 2022 zaznamenalo hospodářství EU několik pozitivních změn. Díky společnému úsilí a plánu REPowerEU se EU podařilo naplnit zásobníky plynu na historicky vysoké úrovni a diverzifikovat dovoz energie, což přispělo ke snížení závislosti na ruských fosilních palivech. Navzdory energetickému šoku a rekordní vysoké inflaci se zpomalení ve třetím čtvrtletí 2022 ukázalo mírnější, než se dříve předpokládalo, a ve čtvrtém čtvrtletí 2022 hospodářství EU zvládalo rozsáhlou stagnaci namísto poklesu o 0,5 % očekávaného na podzim. Zimní hospodářská prognóza EK z roku 2023 zvyšuje výhled růstu a mírně snižuje projekce inflace. Růst v roce 2022 se nyní odhaduje na 3,5 % jak v EU, tak v eurozóně. Předpokládá se, že HDP v EU vzroste v roce 2023 o 0,8 % a v roce 2024 o 1,6 %.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Podle údajů zveřejněných Eurostatem, statistickým úřadem EU, dosáhla roční inflace v Evropské unii v březnu 2023 8,3 %, což je pokles z 9,9 % v únoru. O rok dříve činila sazba 7,8 %. Meziroční míra inflace v eurozóně činila v březnu 2023 6,9 % oproti 8,5 % v únoru. O rok dříve činila sazba 7,4 %. Nejnižší roční sazby byly zaznamenány v Lucembursku (2,9 %), Španělsku (3,1 %) a Nizozemsku (4,5 %). Nejvyšší roční míry byly zaznamenány v Maďarsku (25,6 %), Lotyšsku (17,2 %) a Česku (16,5 %).7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

Několik měsíců klesající míry inflace potvrzuje, že inflace dosáhla vrcholu, zůstává však vysoká a oslabení spotřeby by mělo v blízké budoucnosti přetrvávat, protože inflace nadále převyšuje růst nominálních mezd. Peněžní zpřísňování bude pokračovat, což bude brzdit investice. 17. března Evropská centrální banka (ECB) rozhodla o dalším zvýšení úrokových sazeb o 0,50 %8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html navzdory panice, kterou na finančních trzích vyvolala krize Silicon Valley Bank před týdnem.

Trhy práce rovněž nadále vykazovaly silné výsledky, přičemž míra nezaměstnanosti v EU zůstala v únoru 2023 na svém historickém minimu ve výši 6,0 %.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

Evropská komise ve svých pokynech pro fiskální politiku pro rok 2024 zrušila obecnou únikovou doložku, která od začátku pandemie COVID-19 deaktivovala Pakt o stabilitě a růstu, a vyzvala členské státy, aby začaly postupně ukončovat masivní dotace na energii, neboť oznámila, že na jaře 2024 zahájí „postupy při nadměrném schodku“. Probíhají jednání o tom, jak reformovat Pakt o stabilitě a růstu.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

ORGÁNY EU A LEGISLATIVNÍ KONTEXT NA ÚROVNI EU

Dne 9. prosince 2022 zatkla belgická federální policie několik osob na základě obvinění z praní peněz a korupce, včetně jednoho z místopředsedů Evropského parlamentu a bývalých poslanců Evropského parlamentu. Skandál byl nazván „Katargate“ v souvislosti s tvrzeními, že finanční prostředky byly získány od třetích zemí, aby ovlivnily tvůrce politik EU. V lednu 2023 zahájila předsedkyně EP Metsola 14bodový reformní proces, jehož cílem je posílit nástroje Evropského parlamentu v oblasti transparentnosti, etiky a chování s cílem zachovat důvěru veřejnosti v tento orgán. Během práce v terénu Komise oznámila plány na zpřísnění pravidel pro placené cesty evropských úředníků poté, co odhalila, že Katar zaplatil část cestovních výdajů generálního ředitele, zatímco Komise vyjednávala s Katarem dohodu o letecké dopravě.

Na začátku roku Švédsko převzalo rotující předsednictví Rady Evropské unie a jako své priority vyhlásilo bezpečnost, konkurenceschopnost, ekologickou a energetickou transformaci, demokratické hodnoty a právní stát.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Několik dní před zahájením práce v terénu Evropská komise zakázala úředníkům používat aplikaci TikTok na firemních zařízeních kvůli obavám z možných problémů s bezpečností a ochranou údajů. Evropský parlament a Rada Evropské unie následně oznámily podobná omezení TikTok.

Mezinárodní den žen 8. března byl poznamenán mnoha událostmi v členských státech. EU přijala historické rozhodnutí o právech žen a uložila sankce devíti osobám a třem organizacím, které považuje za odpovědné za sexuální násilí a rozsáhlé porušování práv žen. Sankce zakazují vstup do EU a přístup k aktivům a jejich pohyb v rámci EU.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

Evropská unie rovněž pokračovala v práci na svém zastřešujícím cíli, kterým je dosáhnout klimatické neutrality bloku do roku 2050. Období terénních prací bylo poznamenáno rostoucím odporem vůči zákazu spalovacích motorů v Evropě. V říjnu 2022 dosáhli vyjednavači Rady EU a Evropského parlamentu v zásadě dohody o nařízení o povinném uplatňování sazby nulových emisí u nových osobních automobilů a dodávek od roku 2035. Na začátku března však několik členských států včetně Německa na poslední chvíli odvolalo svou podporu zákazu a požadovalo výjimku pro automobily používající e-paliva.

Rovněž v souvislosti s právními předpisy týkajícími se klimatu se Francie a několik dalších členských států EU snažily zahrnout jadernou energii do politiky EU v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. V neposlední řadě Evropský parlament hlasoval dne 14. března o textu, jehož cílem je výrazně snížit uhlíkovou stopu budov do roku 2030. Poprvé na evropské úrovni se tento text zabývá stavem stávajících bytů a budov a harmonogramem povinné renovace. Nové budovy budou mít od roku 2028 nulové emise.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

DALŠÍ VÝZNAMNÉ AKCE NA NÁRODNÍ A MEZINÁRODNÍ ÚROVNI

Dne 27. února, těsně před prací v terénu, se EU a Spojené království dohodly na nových obchodních pravidlech pro Severní Irsko. Dohoda, nazvaná „Windsor Framework“, následovala po měsících rozhovorů zaměřených na uvolnění obchodu po brexitu mezi Severním Irskem a zbytkem Velké Británie.

28. února došlo k čelní kolizi mezi dvěma vlaky jižně od údolí Tempe v Řecku a zabilo nejméně 58 lidí, z nichž mnoho studentů. Tato tragédie otřásla Řeckem a rozpoutala národní vlnu smutku a rozhořčení namířených převážně proti vládě a představitelům země. I když přímou příčinou této katastrofy mohla být lidská chyba, železniční síť trpěla roky nedostatečnými investicemi a zanedbáváním.

Od 7. března vyšli gruzínští demonstranti do ulic proti zákonu, který by prohlásil, že média a nevládní organizace, které dostávají více než 20 % svých finančních prostředků ze zahraničí, jsou „agenty zahraničního vlivu“. protestující se obávali, že zákon by replikoval podobnou ruskou legislativu, která byla použita k omezení občanské společnosti a utlačování odpůrců vlády, což by znamenalo autoritářský posun. Protesty donutily gruzínskou vládu stáhnout návrh zákona.

Pobřeží Středozemního moře bylo dějištěm několika vraků přepravujících migranty a způsobujících lidské ztráty. Nejméně 62 lidí zemřelo, včetně 12 dětí, když se 26. února narazila dřevěná plachetnice z Türkiye přepravující migranty z Afghánistánu, Íránu a několika dalších zemí do Evropy. Asi 30 migrantů bylo pohřešováno a předpokládá se, že se utopili po přeplněné lodi přeplněné během pokusu o záchranu nákladní lodi u libyjského pobřeží 12. března.

Dne 20. března francouzský prezident Macron těsně přežil hlasování o nedůvěře v parlamentu poté, co prosadil hluboce nepopulární a hodně spornou důchodovou reformu bez hlasování v parlamentu, přičemž se odvolával na kontroverzní ústavní nástroj – článek 49.3. To vedlo k dalšímu pobouření a stávkovým akcím, stejně jako ke stále násilnějším protestům po celé zemi.

VOLBY

Dne 12. února, před zahájením práce v terénu, Nikos Christodoulides – nezávislý centristický kandidát podporovaný sociálními demokraty a liberálními stranami – vyhrál kyperské prezidentské volby s 51,9 % hlasů. Účast byla na 72,45 %.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide Jedním z jeho témat kampaně bylo obnovení jednání o znovusjednocení ostrova. Christodoulides proto oslovil evropské partnery, aby vložili nový impuls do procesu urovnávání sporů. V březnu 2023 se setkal s předsedkyní EP Robertou Metsolovou, předsedkyní Evropské komise Ursulou von der Leyenovou a předsedou Evropské rady Charlesem Michelem.

Estonsko si 5. března zvolilo nový národní parlament, který potvrdil Kaja Kallasovou, známou svou neochvějnou podporou Ukrajiny, jako premiérku. Její strana, liberální reformní strana, která zasedá ve skupině Renew Europe v Evropském parlamentu, získala 31,2 % (+3,3), což je nejlepší výsledek v historii strany, a Kallas získal nejvyšší počet preferenčních hlasů všech politiků ve vnitrostátních parlamentních volbách. Pravicová strana EKRE, která zasedá ve skupině ID v Evropském parlamentu, se umístila na druhém místě, ale klesla z 17,8 % v roce 2019 na pouhých 16,1 % hlasů. Vedla kampaň proti vytrvalému proukrajinskému postoji Estonska a zaměřila se na Kallase za rostoucí inflaci v zemi. Více než polovina hlasovacích lístků byla obsazena elektronicky, což pravděpodobně pomohlo získat rekordní účast 63 procent.15 https://www.valimised.ee/en

Dne 15. března se v Nizozemsku konaly regionální volby, které vedly k historickému úspěchu agrární zájmové strany BoerBurgerBeweging (BBB),16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente relativně mladé strany založené v roce 2019, která zpočátku získala trakci tím, že se postavila proti zákonům o snižování dusíku. Výsledky voleb znamenaly překážku pro úřadujícího premiéra Marka Rutteho, protože zástupci nizozemských provincií jsou připraveni volit členy senátu. Senát nemůže měnit právní předpisy, ale má pravomoc schvalovat nebo zamítat zákony. Zatímco vláda premiéra Rutteho měla v senátu jen menšinu, tato menšina byla dále snížena.

Finsko i Bulharsko měly 2. dubna uspořádat parlamentní volby a volební kampaně byly v plném proudu v době prací v terénu. Pro Bulhary to bylo popáté za dva roky, kdy byli povoláni volit v parlamentních volbách, protože země se propadá hlouběji do politické krize a nestability.

METODIKA

Metodika použitá v letošním jarním průzkumu Eurobarometr, který byl proveden ve vlně 99.1, je metodika průzkumů Eurobarometru, které byly provedeny pro Generální ředitelství Evropského parlamentu pro komunikaci (oddělení pro monitorování veřejného mínění). Průzkum provedla společnost Kantar Public ve dnech 2. až 26. března 2023 ve všech 27 členských státech EU. Celkem bylo provedeno 26376 rozhovorů. Výsledky EU byly váženy podle počtu obyvatel v každé zemi.

Průzkumy Eurobarometru se provádějí tváří v tvář v domácnostech lidí nebo na jejich prahu, v národním jazyce. Ve všech zemích byl použit CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

V Dánsku, Česku, na Maltě a ve Finsku byly některé rozhovory provedeny technikou počítačového videohovoru (CAVI). Tazatel spravuje dotazník respondentovi na dálku prostřednictvím videokonference, kde se obě části mohou vzájemně vidět: podmínky pohovorů jsou velmi podobné podmínkám tváří v tvář.

V návaznosti na obecné nařízení EU o ochraně osobních údajů (GDPR) byli respondenti dotazováni, zda souhlasí s tím, aby jim byly položeny otázky týkající se otázek, které by mohly být považovány za „citlivé“.

Čtenář by si měl být vědom toho, že v této zprávě je vývoj jednoho specifického ukazatele celkově považován za stabilní, pokud se pohybuje o ±2 procentní body nebo méně. Více informací naleznete v tabulce uvedené na straně XX pro chybové rozpětí v závislosti na počtu pohovorů.

Poznámka: V této zprávě se na země EU odkazuje jejich oficiální zkratka.

Zkratky použité v této zprávě odpovídají:

Belgie	BÝT	Francie	FR	Nizozemsko	NL
Bulharsko	BG	Chorvatsko	HR	Rakousko	AT
Česko	CZ	Itálie	IT	Polsko	PL
Dánsko	DK	Kyperská republika	CY*	Portugalsko	PT
Německo	DE	Lotyšsko	LV	Rumunsko	RO
Estonsko	EE	Litva	LT	Slovinsko	SI
Irsko	IE	Lucembursko	LU	Slovensko	SK
Řecko	EL	Maďarsko	HU	Finsko	FI
Španělsko	ES	Malta	MT	Švédsko	SE
Evropská unie – vážený průměr pro 27 členských států	EU-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, TJ. NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	eurozóna
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	země mimo eurozónu
*Kypr jako celek je jedním z 27 členských států Evropské unie. Nicméně, „acquis communautaire“ byl pozastaven v části země, která není kontrolována vládou Kyperské republiky. Z praktických důvodů jsou do kategorie „CY“ a průměru EU-27 zařazeny pouze pohovory provedené v té části země kontrolované vládou Kyperské republiky.

1. ŽIVOT V EU: DEMOKRACIE A ŽIVOTNÍ ÚROVEŇ

Jaké jsou postoje Evropanů ke stavu demokracie v Evropské unii, ke změnám jejich životní úrovně v souvislosti s rostoucí úrovní inflace a k jejich očekáváním ohledně hospodářské situace a vlastních životních podmínek? Průzkum ukazuje obraz trvalé oddanosti demokratickým hodnotám a celkové spokojenosti s demokracií EU v souvislosti s pokračujícími osobními a hospodářskými obtížemi. Kromě toho se zdá, že se zastavilo zhoršení vnímání osobního hospodářského výhledu a očekávání občanů ohledně jejich budoucích životních podmínek, jak bylo zaznamenáno v průzkumu Parlamentu z podzimu 2022.

Tento smíšený obraz snad nejlépe ztělesňuje skutečnost, že Evropané mají tendenci popisovat svůj emocionální status jako nadějný, sebevědomý a klidný, ale také jako nejistý a úzkostlivý. Pokud jde o postoje k demokracii, občané považují demokracii za hodnotu, kterou by měl Evropský parlament přednostně hájit. Jsou rovněž nadále spokojeni jak se způsobem fungování demokracie v EU a v jejich zemi, tak s řadou konkrétních aspektů demokracie EU. Evropané jsou však méně spokojeni s opatřeními, která EU a jejich vnitrostátní vlády přijaly k řešení krize nákladů na život. To není překvapivé vzhledem k tomu, že většina z nich zažila nebo očekává pokles své životní úrovně a že velká část občanů má potíže s placením účtů alespoň čas od času. Navzdory dopadu války na Ukrajině na životy občanů se i nadále široce schvaluje podpora EU Ukrajině. Na pozadí zpomalení míry inflace mezi koncem roku 2022 a začátkem roku 2023 ustoupilo17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January zhoršení očekávání Evropanů, pokud jde o jejich životní podmínky a národní hospodářství zaznamenané v říjnu až listopadu 2022, stabilizaci těchto ukazatelů.

Hodnoty, které by měl Evropský parlament přednostně hájit

Demokracie je na prvním místě na seznamu hodnot, které by měl Evropský parlament přednostně hájit. Stejně jako v předchozích průzkumech je demokracie nejčastěji uváděnou hodnotou ze strany občanů (37 %, +1 p.b. od října do listopadu 2022), po níž následuje ochrana lidských práv v EU a na celém světě (28 %, -1 p.b.) a svoboda projevu a myšlení (27 %, -1 p.b.). Více než jedna pětina respondentů se domnívá, že Evropský parlament by měl upřednostňovat právní stát (24 %, žádná změna), rovnost žen a mužů (21 %, žádná změna) a solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (21 %, -2 p.b.). Všechny ostatní hodnoty cituje méně než jeden z pěti respondentů.

Výsledky zůstaly víceméně stabilní od doby, kdy byla tato otázka naposledy položena v říjnu až listopadu 2022.

Demokracie Ochrana lidských práv v EU a na celém světě Svoboda slova a myšlení Právní stát Rovnost žen a mužů Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví Respektování národní identity, kultur a tradic v členských státech EU Tolerance a respekt k rozmanitosti ve společnosti Svoboda pohybu Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa Proti diskriminaci a za ochranu menšin Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení Právo žádat o azyl před pronásledováním Nevím Březen 2023 Říjen/listopad 2022 QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak? (%) Ve 14 zemích je demokracie nejvíce zmíněnou (nebo nejspolečnější) hodnotou, kterou by měl Evropský parlament přednostně hájit. Ochrana lidských práv je pro respondenty v devíti zemích nejvyšší prioritou (nebo společnou nejvyšší prioritou).

Rovnost žen a mužů je nejčastěji uváděnou hodnotou v Belgii a Francii. Svoboda pohybu patří mezi priority Bulharska a je zařazena na nejvyšší společné místo na Slovensku a v Rumunsku, zatímco svoboda projevu a myšlení je v Irsku a na Slovensku nejvíce zmíněnou hodnotou. Estonsko je jedinou zemí, kde respondenti považují respektování národní identity, kultur a tradic v členských státech EU za nejvyšší prioritu.

Demokracie Svoboda pohybu Respektování národní identity, kuiturů a tradic v členských státech EU Ochrana lidských práv v EU a na celém světě Rovnost žen a mužů Svoboda slova a myšlení QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak? (Max. 4 ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí)

Demokracie patří mezi tři nejčastěji uváděné hodnoty ve 21 zemích, přičemž podíly se pohybují od 52 % ve Švédsku, 51 % v Německu a 49 % ve Finsku až po 24 % v Chorvatsku, Slovinsku a Rumunsku.

Stejně tak ochrana lidských práv v EU a na celém světě se řadí mezi tři nejvyšší hodnoty ve 20 zemích. Nejčastěji to uvádějí respondenti ve Švédsku (46 %), na Kypru (43 %) a v Nizozemsku (39 %). Naproti tomu 22 % v Itálii a Polsku si myslí, že by to mělo být prioritou.

Svoboda projevu a myšlení patří mezi tři nejvyšší hodnoty, které je třeba hájit v 16 zemích. Více než třetina se o tom zmiňuje v Lotyšsku, Nizozemsku a Švédsku (všech 34 %), zatímco méně než pětina v Portugalsku (14 %) a Maďarsku (19 %).

Právní stát se řadí mezi první tři v deseti zemích. Tato hodnota je nejvíce zmiňována ve Finsku (38 %), následované Bulharskem, Německem a Řeckem (všech 34 %), zatímco v Portugalsku (12 %), Francii a Litvě (oba 14 %).

Rovnost žen a mužů je považována za nejvyšší hodnotu ve Francii (36 %) a Belgii (34 %) a je druhou nejvyšší hodnotou v Lucembursku (30 %). Na opačném konci stupnice to uvádí 9 % v Estonsku a 11 % v Řecku a Litvě.

V šesti zemích patří solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony mezi třemi nejvyššími hodnotami. Podíly se pohybují od 38 % v Řecku a 32 % v Portugalsku a 28 % v Bulharsku po 11 % v Irsku, 12 % v Dánsku a 14 % v Rakousku.

Demokracie Ochrana lidských práv v EU a ve světě Svoboda slova a myšlení Právní stát Rovnost žen a mužů Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví Respektování národní identity, kultur a tradic v členských státech EU Tolerance a respekt k rozmanitosti ve společnosti Svoboda pohybu Boj proti diskriminaci a za ochranu menšin Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení Právo žádat o azyl před pronásledováním Ostatní (spontánní) Žádné (spontánní) Nevím Odmítnutí (spontánní) 1. Nejčastěji zmiňovaná položka 2. Nejčastěji zmiňovaná položka 3. Nejčastěji zmiňovaná položka Březen 2023 QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak? (%) Podíl, který považuje svobodu pohybu za hodnotu, kterou by měl Evropský parlament přednostně hájit, je obzvláště vysoký v Bulharsku (37 %), zatímco respektování národní identity, kultur a tradic v členských státech EU bude častěji zmíněno v Estonsku (36 %) než v jiných zemích.

Od října do listopadu 2022 se pro respondenty ve 14 zemích a zejména v Portugalsku (35 %, +8 p.b.), Lucembursku (39 %, +7 p.b.), Rakousku (40 %, +5 p.b.), Francii (32 %, +5 p.b.) a na Slovensku (25 %, +5 p.b.) stává demokracie důležitější jako hodnota, kterou je třeba hájit. Naopak klesající podíl respondentů uvádí demokracii v Itálii (34 %, –5 p.b.) a v Polsku (29 %, -3 p.b.). Tento údaj zůstal nezměněn nebo stabilní v 17 zemích.

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA6ab Podle Vašeho názoru, která z následujících hodnot by měl Evropský parlament bránit jako prioritu? V první řadě? A pak? (Max. 3 ANSWERS) (% – Demokracie)

Rovnost žen a mužů vzrostla v šesti zemích ve srovnání s říjnem a listopadem 2022. Lucembursko je zdaleka zemí, kde byl nárůst největší (30 %, +11 p.b.), následovaný Německem (18 %, +5 p.b.), Belgií (34 %, +4 p.b.), Rakouskem (29 %, +4 procentní body) a Lotyšskem (13 %, +4 p.b.). Na opačném konci stupnice je rovnost žen a mužů méně zmiňována v Dánsku (19 %, –5 p.b.), Španělsku (27 %, -4 p.b.), Maltě (18 %, -3 p.b.) a Francii (36 %, -3 p.b.). Tento podíl zůstal nezměněn nebo stabilní v 17 zemích.

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak? (Max. 3 ANSWERS) (% – Rovnost žen a mužů)

Se zaměřením na výsledky u nejmladších respondentů (tj. osob ve věku 15–24 let) je pořadí hodnot v zásadě v souladu s hodnocením zaznamenaným u všech respondentů, s určitými drobnými rozdíly. Demokracie je na prvním místě na seznamu hodnot, které je třeba hájit i v rámci této věkové skupiny, ale k ní se připojuje svoboda projevu a myšlení (oba 32 %), přičemž třetí je ochrana lidských práv v EU i na celém světě (27 %). U nejmladších respondentů je méně pravděpodobné, že zmiňují demokracii (32 % oproti 37 %), právní stát (17 % oproti 24 %) a solidaritu mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (15 % oproti 21 %). Je však pravděpodobnější, že zvolí svobodu projevu a myšlení (32 % oproti 27 %), toleranci a respektování rozmanitosti ve společnosti (20 % oproti 16 %) a boj proti diskriminaci a ochranu menšin (19 % oproti 14 %).

Demokracie Ochrana lidských práv v EU a na celém světě Svoboda slova a myšlení Právní stát Rovnost žen a mužů Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví Respektování národní identity, kultur a tradic v členských státech EU Tolerance a respekt k rozmanitosti ve společnosti Svoboda pohybu Proti diskriminaci a za ochranu menšin Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení Právo žádat o azyl před pronásledováním Nevím QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak? (Max. 3 ANSWERS) (% – Rovnost žen a mužů) (poznámka: tato poslední slova jsou chyba při kopírování/vložení) EU-27 15–24 let

Sociodemografická analýza se zaměřuje na šest hlavních hodnot, které by podle občanů měl Evropský parlament přednostně hájit. Muži častěji než ženy tvrdí, že by měla být upřednostněna demokracie (41 % oproti 34 %) a právní stát (28 % oproti 20 %), zatímco pro rovnost žen a mužů (16 % oproti 27 %) platí opak.

Osoby, které ukončily denní studium ve věku 20 let nebo starší, častěji uvádějí ochranu lidských práv v EU a na celém světě (31 %). U respondentů, kteří ukončili školní docházku ve věku 15 let nebo mladších, je nejméně pravděpodobné, že by Evropský parlament měl upřednostňovat svobodu projevu a myšlení (21 %) a právní stát (20 %).

Respondenti, kteří se považují za součást vyšší nebo vyšší střední třídy společnosti, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří se považují za dělnickou třídu, že se zmíní o obraně právního státu (29–32 % oproti 22 %), zatímco opačný je pravdou pro rovnost žen a mužů (17–18 % oproti 24 %).

Respondenti, kteří považují členství své země v EU za dobrou věc, jsou pravděpodobnější než ti, kteří považují za špatné považovat demokracii (40 % oproti 33 %), ochranu lidských práv v EU a celosvětovou solidaritu (32 % oproti 19 %) a solidaritu mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (24 % oproti 13 %) za hodnoty, které je třeba hájit.

A konečně respondenti, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní obraz, že by měli být upřednostněni ochrana lidských práv v EU a na celém světě (31 % oproti 24 %) a solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (26 % oproti 16 %). Naopak ti, kteří mají negativní obraz, se častěji zmiňují o svobodě slova a myšlení (33 % oproti 23 %).

QA6ab Podle Vašeho názoru, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? V první řadě? A pak?
Rovnost žen a mužů	Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony	Ochrana lidských práv v EU a na celém světě	Svoboda slova a myšlení	Demokracie	Právní stát
EU-27	21	21	28	27	37	24
Pohlaví
Muž	16	22	27	28	41	28
Žena	27	19	30	26	34	20
Věk
15–24	23	15	27	32	32	17
25–39	22	21	30	27	37	22
40–54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Vzdělávání (konec)
15—	23	21	27	21	39	20
16–19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Stále studuje	24	14	29	31	35	18
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	24	18	25	27	35	22
Nižší střední třída	20	20	28	26	40	23
Střední třída	21	22	30	27	37	24
Vyšší střední třída	18	23	30	29	40	29
Horní třída	17	27	32	23	52	32
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	20	26	31	23	40	26
Neutrální	23	19	28	28	36	23
Negativní	21	16	24	33	36	24
Názor na členství země v EU
Dobrá věc	21	24	32	25	40	25
Špatná věc	21	13	19	31	33	22
Ani dobrá věc, ani špatná věc	22	17	25	30	33	22

Současný emocionální stav občanů

Respondenti byli dotázáni, jak nejlépe popisují svůj současný emocionální stav při přemýšlení o životě, který vedou. Kombinace pozitivních a negativních emocí je pozorována mezi prvními šesti odpověďmi, i když pozitivních mírně převládají. Konkrétně více než třetina respondentů uvádí, že jsou nadějní (37 %), zatímco přibližně jedna čtvrtina či více popisuje svůj emocionální stav jako sebevědomý (27 %), klid (26 %) a motivovaný (24 %). Na negativní straně asi jedna třetina uvádí, že jsou nejisté (34 %) a více než jedna čtvrtina cítí úzkost (27 %).

Všechny ostatní emoce jsou zmíněny méně než pětina: splněna (17 %), strašidelná, bezmocná (obě 16 %), odradená, frustrovaná (obě 15 %), radostná (14 %), rozhněvaná (13 %) a zmocněná (11 %).

Naději Nejistá Sebevědomý Úzkostlivě Klid Motivovaný Splněno Vyděšený Bezmocný Odrazeno Odrazeno Frustrovaný Radostné Rozzlobený Zmocnění Nevím Března 2023 QA10ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (EU27) (%)

V osmi zemích je nejcitovanější (nebo nejspolečnější) emocionální stav, zatímco pocit klidu je nejvyšší odpovědí (nebo společnou nejvyšší odpovědí) v dalších čtyřech zemích. Většina respondentů cítí důvěru v Dánsko a Rumunsko a splnila se v Nizozemsku.

Mezi negativními emocemi je nejzmíněnější (nebo nejspolečnější) pocit nejistoty respondenti v osmi zemích, přičemž většina respondentů cítí úzkost v dalších čtyřech zemích. Pouze ve Francii je „strachová“ odpovědí nejvíce citovanou respondenty pro popis jejich emocionálního stavu.

Nejistá Splněno Naději Sebevědomý Klid Úzkostlivě Vyděšený Motivovaný QA10ab Při přemýšlení o životě, který vedete, jak byste nejlépe popsal svůj současný emocionální stav? V první řadě? A pak? (Max. 4 ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí)

V21 zemích patří mezi tři nejzmiňovanější pocity respondentů při přemýšlení o životě, který vedou, přičemž podíly se pohybují od více než poloviny v Irsku, Lotyšsku (oba 55 %) a Finsku (52 %) až po 15 % na Kypru, 22 % v Bulharsku a 23 % v Česku.

Pocit nejistoty se řadí mezi první tři odpovědi ve 14 zemích, přičemž respondenti v Řecku (66 %), na Kypru (56 %) a na Slovensku (44 %) to pravděpodobně zmíní. Naopak tento emocionální status je méně rozšířený v Dánsku (13 %), Nizozemsku (18 %) a Finsku (21 %).

V deseti zemích je důvěra jednou ze tří nejcitovanějších odpovědí. Tento pocit je nejrozšířenější v Dánsku (51 %), Finsku (47 %) a Irsku (42 %), zatímco 6 % na Kypru a Řecku a 12 % na Slovensku.

Pocit úzkosti patří mezi první tři v deseti zemích, přičemž podíly se pohybují od 45 % v Německu, 43 % v Rakousku a 42 % v Řecku až po 7 % ve Španělsku, 9 % v Česku a 11 % v Rumunsku.

Klid patří mezi tři nejčastěji zmiňované emoce respondentů, kteří popisují svůj emocionální status v 11 zemích. Uvádí ji čtyři z deseti nebo více v Litvě (46 %), Lotyšsku (41 %) a Švédsku (40 %). Na opačném konci stupnice zvolí tuto odpověď 13 % v Řecku a 15 % v Chorvatsku a na Slovensku.

Podíly, které tvrdí, že jsou motivovány, jsou obzvláště vysoké v Nizozemsku (45 %) a Švédsku (42 %). Nizozemsko (63 %) je také zemí s nejvyšším podílem respondentů, kteří uvedli, že jsou splněny, zatímco ve Francii (41 %) se většina označuje za děsivé.

Naději Nejistá Odpůrce Úzkostlivě Klid Motivovaný Fulled Vyděšený Bezmocný Odrazeno Frustrovaný Radostné Rozzlobený Zmocnění Ostatní (spontánní) Nevím 1. Nejčastěji zmiňovaná položka 2. Nejčastěji zmiňovaná položka 3. Nejčastěji zmiňovaná položka Březen 2022 QA10ab Při přemýšlení o životě, který vedete, jak byste nejlépe popsal svůj současný emocionální stav? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (%)

Pozitivní pocity převládají výrazněji u nejmladších respondentů, tj. u osob ve věku 15–24 let, než u obecné populace. Zatímco nadějné je na vrcholu seznamu odpovědí u osob ve věku 15–24 let, stejně jako u obecné populace (42 % oproti 37 %), druhý nejčastěji uváděný termín nejmladšími k popisu jejich emocionálního stavu je motivován (37 % oproti 24 %), následovaný sebedůvěrou (34 % oproti 27 %). Kromě toho, že se respondenti ve věku 15–24 let cítí více nadějní, motivovaní a klidnější než průměr, mají také mnohem větší pravděpodobnost, že se budou cítit radostně (25 % oproti 14 %) a o něco větší pravděpodobnost, že se budou cítit klidní (30 % oproti 26 %) a splní (21 % oproti 17 %).

Je však méně pravděpodobné, že si zvolí negativní termíny pro popis jejich emocionálního stavu. Zejména pocity úzkosti (18 % oproti 27 %), nejistota (28 % oproti 34 %), bezmocnost (10 % vs. 16 %), strach (11 % vs. 16 %), frustrace (10 % oproti 15 %) a hněv (8 % oproti 13 %) jsou mezi nejmladšími méně rozšířené.

Naději Nejistá Odpůrce Úzkostlivě Klid Motivovaný Fulled Vyděšený Bezmocný Odrazeno Frustrovaný Radostné Rozzlobený Zmocnění Ostatní (spontánní) Nevím EU-27 15–24 let QA10ab Při přemýšlení o životě, který vedete, jak byste nejlépe popsal svůj současný emocionální stav? V první řadě? A pak? (EU27) (%) Při pohledu na sociodemografické údaje o šesti nejčastěji zmiňovaných emocích se zdá být zřejmé, že muži mají větší pravděpodobnost, že se budou cítit klidní (29 % oproti 22 % žen), sebevědomí (29 % oproti 25 %) a motivovaní (26 % oproti 22 %), zatímco u žen je větší pravděpodobnost úzkosti (30 % oproti 24 % mužů) a nejistých (36 % oproti 32 %).

Respondenti, kteří strávili více času ve vzdělávání, častěji zmiňují pozitivní pocity. Například 29 % osob, které ukončily školní docházku ve věku 20 let nebo starší, uvedlo, že se cítí motivované, ve srovnání s 13 % těch, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší. Naopak u negativních pocitů platí, že ti, kteří ukončili vzdělání ve věku 15 let nebo mladší, častěji tvrdí, že jsou nejistí (43 % oproti 29 % těch, kteří skončili ve věku 20 let nebo starší) nebo úzkosti (33 % oproti 25 %).

Respondenti, kteří mají nejmenší potíže s placením svých účtů, s největší pravděpodobností popisují svůj emocionální stav pomocí pozitivních výrazů. Například 31 %, kteří nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže, tvrdí, že jsou sebevědomí, ve srovnání s 15 % těch, kteří mají potíže většinu času. U těchto respondentů je také nejméně pravděpodobné, že se budou cítit nejistí (29 % oproti 41–42 % těch, kteří mají potíže alespoň čas od času) nebo úzkosti (25 % oproti 32 % těch, kteří mají potíže většinou).

U těch, kteří mají pozitivní obraz EU, je pravděpodobnější, že budou mít pozitivní pocity než ti, kteří mají negativní obraz. Například 47 % těch, kteří mají pozitivní obraz EU, cítí naději ve srovnání s 18 % těch, kteří mají negativní image. Naopak platí pro pocity nejistoty (40 % těch, kteří mají negativní obraz oproti 28 % těch, kteří mají pozitivní obraz) a úzkosti (34 % oproti 22 %).

Respondenti, kteří si myslí, že věci ve svém životě jdou správným směrem, častěji popisují svůj emocionální stav pomocí pozitivních výrazů a méně pravděpodobné, že zvolí negativní termíny. Například 43 % těchto respondentů cítí naději (ve srovnání s 23 % těch, kteří říkají, že věci jdou špatným směrem) a 30 % se cítí nejistých (ve srovnání s 41 %). Totéž platí pro ty, kteří si myslí, že věci jdou správným směrem v EU nebo ve své zemi.

Ti, kteří očekávají, že jejich životní podmínky a situace národního hospodářství budou během jednoho roku lepší, pravděpodobněji zmíní pozitivní pocity. Například 36 % těch, kteří si myslí, že věci budou lepší pro jejich životní podmínky, se cítí motivováni, ve srovnání s 16 % těch, kteří si myslí, že věci budou horší. Naopak respondenti, kteří očekávají, že se situace zhorší, mají větší pravděpodobnost, že se budou cítit nejistí nebo úzkostí. Například 38 % těch, kteří si myslí, že to bude horší pro národní hospodářství, má pocit nejistoty, ve srovnání s 25 % těch, kteří si myslí, že věci budou lepší.

Podobně u respondentů, kteří jsou spokojeni s opatřeními EU nebo vnitrostátními opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů, je pravděpodobnější, že budou mít pozitivní pocity, zatímco pokud jde o negativní pocity, je tomu naopak. Například 36 % těch, kteří jsou spokojeni s opatřeními EU, se cítí sebevědomě (ve srovnání s 22 % těch, kteří nejsou spokojeni), zatímco 39 % těch, kteří nejsou spokojeni, se cítí nejistý (ve srovnání s 25 % těch, kteří jsou spokojeni).

QA10ab Při přemýšlení o životě, který vedete, jak byste nejlépe popsal svůj současný emocionální stav? V první řadě? A pak? (% – EU-27)

Naději	Sebevědomý	Nejistá	Klid	Úzkostlivě	Motivovaný
EU-27	36	26	34	26	26	24
Pohlaví
Muž	37	29	32	29	24	26
Žena	36	25	36	22	30	22
Věk
15–24	42	34	28	30	18	37
25–39	37	26	33	25	24	29
40–54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Vzdělávání (konec)
15—	34	19	43	22	33	13
16–19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Stále studuje	44	36	28	31	20	37
Potíže s placením účtů
Většinu času	26	15	42	15	32	16
Čas od času	33	21	41	20	28	19
Téměř nikdy/nikdy	39	31	29	29	25	27
Obraz EU
Pozitivní	47	36	28	30	22	31
Neutrální	33	23	38	25	28	20
Negativní	18	13	40	17	34	15
Věci ve tvém životě jdou dovnitř
Správný směr	43	33	30	29	24	29
Špatný směr	23	14	41	17	32	13
Ani	33	20	44	22	33	18
Očekávání národního hospodářství
Lepší	46	36	25	29	21	33
Horší	31	22	38	23	30	21
Stejné	42	32	31	29	24	27
Očekávání životních podmínek
Lepší	44	33	25	26	19	36
Horší	27	18	41	20	33	16
Stejné	43	33	30	30	23	28
Spokojenost s vnitrostátními opatřeními přijatými k řešení životních nákladů
Spokojený	43	36	27	30	25	28
Neuspokojeno	34	22	38	23	28	22
Spokojenost s opatřeními EU přijatými k řešení životních nákladů
Spokojený	45	36	25	30	23	30
Neuspokojeno	32	22	39	22	29	21

Jak se věci vyvíjejí v EU a v členských státech

Přibližně jedna čtvrtina respondentů (26 %, +2 procentní body od října do listopadu 2022) vidí věci ve své vlastní zemi správným směrem, zatímco jasná většina (61 %, -1 p.b.) se domnívá, že věci jdou špatným směrem. Po výrazném poklesu pozitivních pocitů ohledně směru, kterým se jejich země ubírá mezi dubnem a květnem a říjnem a listopadem 2022, zůstaly výsledky ve stávajícím průzkumu víceméně stabilní.

Ani jeden, ani druhý (spontánní) 8 Věci jdou špatným směrem 61 Nevím 5 Věci jdou správným směrem 26 D73.1 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (% – EU-27) Pokud jde o to, jak se věci vyvíjejí v jejich vlastní zemi, ve čtyřech členských státech se většina domnívá, že věci jdou správným směrem: Lucembursko (60 %), Irsko (50 %), Estonsko (41 %) a Dánsko (40 %). Ve zbývajících 23 členských státech většina vidí věci špatným směrem, přičemž tento názor je obzvláště rozšířený na Slovensku (75 %), v Řecku (74 %) a ve Francii (73 %).

Věci jdou správným směrem Věci jdou špatným směrem Ani jeden, ani druhý (spontánní) Nevím D73.1 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (%)

Respondenti v deseti členských státech mají větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu až listopadu 2022, že budou pozitivní, pokud jde o směr, kterým se jejich země ubírá. To platí zejména pro Estonsko (41 %, +12 p.b.), Dánsko (40 %, +11 procentních bodů) a Německo (38 %, +9 p.b.). Nicméně u respondentů je nyní méně pravděpodobné, že si myslí, že jejich země jde správným směrem v dalších deseti členských státech, přičemž Malta (36 %, –29 p.b.) představuje obzvláště velký pokles tohoto podílu, následovaný Portugalskem (23 %, -7 p.b.) a Lucemburskem (60 %, -5 p.b.). Tento podíl respondentů zůstal stabilní nebo nezměněný v sedmi zemích.

D73.1 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (%) Věci jdou správným směrem Věci jdou špatným směrem Ani jeden, ani druhý (spontánní) Nevím Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022

Bližší pohled na sociodemografické členění potvrzuje, že většina ve všech kategoriích vidí svou vlastní zemi špatným směrem.

Ačkoli zjištění jsou podobná ve všech věkových skupinách, existuje mírný rozdíl, pokud jde o úroveň vzdělání respondentů, přičemž u osob, které končí na plný úvazek ve věku 20 let nebo starší, je větší pravděpodobnost, že jejich země jde správným směrem ve srovnání s těmi, kteří odešli do 19 let nebo mladší (29 % oproti 24 %).

Manažeři (35 %) jsou nejpravděpodobnější, pokud jde o směr, kterým se jejich země ubírá, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (16 %) a domácími osobami (18 %).

Ti, kteří jsou v lepších finančních podmínkách, jsou také pravděpodobnější, že budou pozitivní. Zejména respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů (31 %), mají větší pravděpodobnost než ti, kteří mají potíže většinou (13 %) si myslí, že jejich země jde správným směrem.

Respondenti, kteří jsou spokojeni s demokracií ve své vlastní zemi (42 % oproti 6 % těch, kteří nejsou spokojeni), ti, kteří souhlasí s jejich hlasem, se v jejich zemi počítá (37 % oproti 11 % těch, kteří nesouhlasí) a ti, kteří hlasovali v posledních celostátních volbách (28 % oproti 19 % těch, kteří nevolili), mají větší pravděpodobnost, že se věci ubírají správným směrem. To platí i pro ty, kteří očekávají, že se situace jejich národního hospodářství zlepší (53 % oproti 14 % těch, kteří si myslí, že to bude horší).

D73.1 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (% – EU-27)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Nevím
EU-27	26	61	5
Pohlaví
Muž	28	59	5
Žena	24	61	6
Věk
15–24	28	54	9
25–39	26	62	4
40–54	25	64	4
55+	26	59	6
Vzdělávání (konec)
15—	24	61	8
16–19	24	64	4
20+	29	58	4
Stále studuje	31	50	10
Socioprofesní kategorie
Osoba samostatně výdělečně činná	28	60	4
Manažeři	35	52	4
Ostatní bílé obojky	27	62	4
Manuální pracovníci	20	68	4
Osoby v domě	18	69	6
Nezaměstnaní	16	72	5
V důchodu	27	57	7
Studenti	31	50	10
Potíže s placením účtů
Většinu času	13	76	4
Čas od času	20	69	5
Téměř nikdy/nikdy	31	54	6
Můj hlas se počítá v naší zemi
Souhlasím	37	49	5
Nesouhlasit	11	79	4
Spokojenost s demokracií v zemi
Spokojený	42	42	6
Neuspokojeno	6	86	3
Očekávání národního hospodářství
Lepší	53	35	4
Horší	14	76	4
Stejné	35	49	6
Hlasování v posledních vnitrostátních volbách
Ano	28	59	5
Žádné	19	66	6

Občané EU mají tendenci být o něco pozitivnější, pokud jde o směr, kterým se Evropská unie ubírá. Podíl respondentů, kteří vidí, že se věci v EU ubírají správným směrem, zůstává stabilní, přičemž pouze téměř třetina respondentů (32 %, +1 procentní bod od října do listopadu 2022) po velkém poklesu mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022. Naopak podíl respondentů, kteří mají pocit, že se věci v EU ubírají špatným směrem, klesl o čtyři procentní body na 47 %.

Ani jeden, ani druhý (spontánní) 10 Nevím 11 Věci jdou správným směrem 32 Věci jdou špatným směrem 47 D73.2 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (% – EU27)

V devíti zemích si většina myslí, že se věci v EU ubírají správným směrem. Tento názor je nejrozšířenější v Irsku (49 %), Litvě (48 %) a Lucembursku (47 %). Stanoviska jsou rozdělena ve Švédsku (41 % „správný směr“ oproti 41 % „špatný směr“). Ve zbývajících 17 zemích jsou respondenti, kteří si myslí, že věci jdou špatným směrem, ve většině. To platí zejména v Řecku (62 %), Francii (61 %) a na Slovensku (59 %).

Věci jdou správným směrem Věci jdou špatným směrem Ani jeden, ani druhý (spontánní) Nevím D73.2 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (%)

Ve 14 zemích se pozitivní postoje ke směřování EU staly rozšířenějšími než v říjnu-listopadu 2022. Největší nárůst podílu, který si myslí, že věci jdou správným směrem, lze pozorovat v Dánsku (41 %, +10 p.b.), Estonsku (39 %, +10 p.b.) a Finsku (34 %, +9 p.b.). Tento podíl respondentů se v šesti zemích snížil a, jak tomu bylo v případě situace na vnitrostátní úrovni, Malta (44 %, -21 p.b.) vyniká největším poklesem. Tento podíl zůstal do značné míry stabilní ve zbývajících sedmi zemích.

Věci jdou správným směrem Věci jdou špatným směrem Ani jeden, ani druhý (spontánní) Nevím Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022 Března 2023 Δ října/listopad 2022 D73.2 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (%)

Sociodemografické vzorce v názorech na směr vývoje věcí na úrovni EU jsou do značné míry podobné těm, které byly pozorovány dříve ve vztahu k vnitrostátní úrovni. Tentokrát lze pozorovat jasnější rozdíly v názorech mezi věkovými skupinami: Čím mladší jsou respondenti, tím pravděpodobněji si myslí, že se věci v EU ubírají správným směrem (37 % osob ve věku 15–24 let oproti 29 % osob starších 55 let).

Úroveň vzdělání respondentů má také dopad na postoje, přičemž ti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, častěji říkají, že věci jdou správným směrem než ti, kteří odešli ve věku 19 let nebo mladší (39 % oproti 22–29 %).

Manažeři (46 %) s největší pravděpodobností říkají, že situace jde v EU správným směrem, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (22 %) nebo osobami v domácnosti (23 %). Záleží také na finančních podmínkách, přičemž respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů, jsou pravděpodobnější, že budou pozitivní, pokud jde o směr věci (38 % oproti 15 % těch, kteří mají problémy většinou).

Ti, kteří mají pozitivní obraz EU, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří mají negativní obraz, že si myslí, že věci jdou správným směrem (53 % oproti 6 %). Stejně tak ti, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas se v EU počítá (50 % oproti 17 % těch, kteří nesouhlasí), ti, kteří jsou spokojeni s demokracií v EU (51 % oproti 11 % těch, kteří nejsou spokojeni) a ti, kteří hlasovali v posledních evropských volbách (39 % oproti 23 % těch, kteří nevolili), mají větší pravděpodobnost, že se věci ubírají správným směrem. Kromě toho je u těch, kteří sledují evropskou politiku, pravděpodobnější, že budou sdílet toto stanovisko ve srovnání s těmi, kteří nesledují (40 % oproti 23 %).

A konečně, postoje k situaci na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU souvisí. Tři čtvrtiny těch, kteří si myslí, že věci jdou správným směrem ve své vlastní zemi, si také myslí, že se věci v EU daří dobře, zatímco 70 % těch, kteří si myslí, že věci jdou špatným směrem na vnitrostátní úrovni, se také cítí negativně ohledně směru, kterým se věci v EU ubírají.

D73.2 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (% – EU27)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Nevím
EU-27	32	47	11
Pohlaví
Muž	34	48	9
Žena	31	47	12
Věk
15–24	37	38	15
25–39	36	46	9
40–54	32	51	8
55+	29	49	12
Vzdělávání (konec)
—15	22	52	16
16–19	29	53	9
20+	39	43	8
Stále studuje	39	34	16
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	34	47	8
Manažeři	46	39	6
Ostatní bílé obojky	37	48	8
Manuální pracovníci	27	55	8
Osoby v domě	23	53	14
Nezaměstnaní	22	56	13
V důchodu	28	48	13
Studenti	39	34	16
Potíže s placením účtů
Většinu času	15	65	9
Čas od času	26	57	9
Téměř nikdy/nikdy	38	41	11
Obraz EU
Pozitivní	53	27	10
Neutrální	20	56	13
Negativní	6	85	4
Věci v zemi se odehrávají v...
Správný směr	75	16	5
Špatný směr	18	70	7
Ani	14	7	6
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	50	32	8
Nesouhlasit	17	64	10
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	51	29	10
Neuspokojeno	11	74	6
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	39	42	8
Žádné	23	56	13
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	40	43	7
Nenásledovat	23	53	15

1.1. Ruská agrese proti Ukrajině

Souhlas Evropské unie s podporou Ukrajiny zůstává silný rok po začátku války ze strany Ruska. Více než tři čtvrtiny schválily podporu EU Ukrajině, která představuje stabilní vývoj ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 (76 %, +2 procentní body). 36 % „silně schvaluje“ podporu EU – zvýšení o tři procentní body. Přibližně jedna pětina (21 %, –2 procentní body) nesouhlasí s podporou EU Ukrajině, včetně 7 % (bez změny), kteří „silně nesouhlasí“.

Tato zjištění jsou v souladu s údaji ze standardního průzkumu Eurobarometr Evropské komise provedeného v lednu až únoru 2023, z nichž vyplývá, že velká většina občanů EU (s podílem od 65 % do 91 %) souhlasí s řadou opatření přijatých EU v reakci na ruskou invazi na Ukrajinu18 Evropská komise, standardní průzkum Eurobarometr 98 – Zimní 2022–2023 (EB 98.2), k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Silně. schvalujte 36 Schvalovat 40 Poněkud nesouhlasit 14 Silně nesouhlasit 7 Nevím 3 QA23 Celkově, schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (EU27) (%) Ve všech zemích absolutní většina schvaluje podporu EU Ukrajině po ruské invazi. Tento podíl je nejvyšší ve Švédsku (97 %), Finsku (96 %), Nizozemsku a Portugalsku (oba 95 %). Nejméně pravděpodobně schválí respondenti na Slovensku, v Řecku (51 %) a v Bulharsku (54 %). Řecko (46 %), Slovensko (44 %) a Bulharsko (39 %) jsou rovněž zeměmi, kde je nejvyšší míra nesouhlasu, spolu s Českou republikou (39 %). Stejně jako v předchozím průzkumu je nesouhlas s podporou EU Ukrajině rozšířenější v jihovýchodních oblastech Evropy.

Mapa Legenda QA23 Celkově, schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? „Schválení“ celkem (%) Míra schválení podpory EU Ukrajině vzrostla ve 14 zemích, neboť tato otázka byla naposledy položena v říjnu až listopadu 2022. Nejvyšší nárůst tohoto podílu vyniká zejména Kypr (68 %, +15 procentních bodů), následovaný Belgií a Chorvatskem (oba 82 %, +7 p.b.). Úrovně schválení se však snížily v Česku (58 %, –10 p.b.) a Estonsku (72 %, -4 p.b.). Tento údaj zůstal ve Švédsku stabilní nebo beze změny.

QA23 Celkově, schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (%)

Důrazně schvalovat	Poněkud schvalovat	Poněkud nesouhlasit	Silně nesouhlasit	Nevím	„Schválení“ celkem	Celkem „Neschválit“
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
BÝT	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
EL	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
IT	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
CY	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
LU	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
AT	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

Vysoce vzdělaní respondenti s větší pravděpodobností schvalují podporu EU Ukrajině po ruské invazi (81 % těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 a více let, ve srovnání se 72–73 % těch, kteří odešli dříve). Úrovně schválení jsou rovněž vyšší u těch, kteří se nacházejí v lepší sociálně-ekonomické situaci. To platí zejména u manažerů (83 % oproti 68 % osob v domácnosti), těch, kteří nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením svých účtů (82 % oproti 62 % těch, kteří mají potíže většinu času) a ti, kteří se považují za příslušníky vyšší nebo vyšší střední třídy společnosti (86–94 % oproti 72 % těch, kteří se považují za dělnickou třídu nebo nižší střední třídu).

Podpora EU Ukrajině je rovněž vyšší mezi těmi, jejichž image EU je pozitivní (91 % oproti 46 % těch, jejichž image EU je negativní).

Respondenti, kteří očekávají, že se jejich životní podmínky a situace ve svém národním hospodářství během jednoho roku zlepší, s větší pravděpodobností schvalují podporu EU Ukrajině (80–83 % oproti 67–71 % těch, kteří očekávají, že se zhorší). Stejně tak ti, kteří jsou spokojeni s opatřeními EU a vnitrostátními opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů, mají větší sklon tuto podporu schválit (88–89 % oproti 68–70 % těch, kteří nejsou spokojeni).

QA23 Celkově, schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (%)

„Schválení“ celkem	Celkem „Neschválit“
EU-27	76	21
Pohlaví
Muž	76	22
Žena	76	21
Věk
15–24	79	18
25–39	75	23
40–54	74	23
55+	77	20
Vzdělávání (konec)
—15	72	24
16–19	73	25
20+	81	16
Stále studuje	81	15
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	78	20
Manažeři	83	15
Ostatní bílé obojky	79	19
Manuální pracovníci	70	28
Osoby v domě	68	29
Nezaměstnaní	70	27
V důchodu	77	20
Studenti	81	15
Potíže s placením účtů
Většinu času	62	34
Čas od času	69	28
Téměř nikdy/nikdy	82	16
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	72	25
Nižší střední třída	72	25
Střední třída	78	20
Vyšší střední třída	86	13
Horní třída	94	5
Obraz EU
Pozitivní	91	8
Neutrální	73	23
Negativní	46	51
Očekávání národního hospodářství
Lepší	83	15
Horší	71	26
Stejné	81	16
Očekávání životních podmínek
Lepší	80	19
Horší	67	30
Stejné	83	14
Spokojenost s vnitrostátními opatřeními přijatými k řešení životních nákladů
Spokojený	88	11
Neuspokojeno	70	27
Spokojenost s opatřeními EU přijatými k řešení životních nákladů
Spokojený	89	10
Neuspokojeno	68	29

1.2. Inflace a rostoucí životní náklady

V souvislosti s rostoucí úrovní inflace a krizí životních nákladů ovlivňující kupní sílu domácností není většina občanů EU spokojena s opatřeními, která EU a vlády členských států dosud přijaly k řešení tohoto problému, přičemž podíly zůstávají stabilní od října do listopadu 2022.

Zejména více než tři z deseti (33 %, od října do listopadu 2022 žádná změna) jsou spokojeny s opatřeními přijatými jejich národními vládami k řešení rostoucích životních nákladů. Téměř dvě třetiny (65 %, +1 p.b.) uvádějí, že nejsou spokojeny, včetně 28 % (+1 p.b.), kteří nejsou spokojeni.

Podobný podíl (32 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) naznačuje, že jsou spokojeni s opatřeními přijatými EU, zatímco 57 % (+1 p.b.) není spokojeno, včetně téměř čtvrtiny (23 %, +1 procentní bod), kteří říkají, že nejsou „v žádném případě spokojeni“.

Stejně jako v předchozím průzkumu jsou respondenti obvykle kritičtější vůči opatřením přijatým jejich národními vládami než k opatřením přijatým EU (65 % oproti 57 % „neuspokojeno“), i když odpovědi „nevím“ jsou ve vztahu k EU pravděpodobnější než ve vztahu k vládám členských států (11 % oproti 2 %).

Března 2023 Říjen/listopad 2022 Března 2023 Říjen/listopad 2022 Vláda (národnosti)? EU? „Spokojený“ celkem Nevím Celkem „Neuspokojeno“ Březen 2023 – říjen/listopad 2022 QA24 Jak jste či nejste spokojeni s dosud přijatými opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) o (EU27) (%) Většina je spokojena s opatřeními, která jejich národní vlády dosud přijaly k řešení rostoucích životních nákladů ve třech zemích, tj. v Lucembursku (63 %), Dánsku (54 %) a Irsku (51 %). Ve zbývajících 24 zemích však většina není spokojena s činností svých národních vlád. Jedná se zejména o Řecko (85 %), Kypr a Slovensko (oba 84 %).

„Spokojený“ celkem Nevím Celkem „Neuspokojeno“ QA24.1 Jak jste spokojeni s dosud přijatými opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) vládou (NATIONALITY)? (%) Ve třech členských státech většina respondentů uvádí, že jsou spokojeni s opatřeními, která EU dosud přijala k řešení rostoucích životních nákladů: Polsko (51 %), Irsko (47 %) a Dánsko (42 %). Ve 23 zemích není většina spokojena, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán na Kypru (82 %), Řecku (78 %) a na Slovensku (72 %). Stanoviska jsou rozdělena v Lucembursku (45 % „spokojeno“ oproti 45 % „neuspokojeno“).

„Spokojený“ celkem Nevím Celkem „Neuspokojeno“ QA24.2 Jak jste spokojeni nebo nejste s opatřeními, která dosud přijala opatření k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) ze strany EU? (%)

Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 klesla spokojenost s opatřeními přijatými vládami členských států k řešení rostoucích životních nákladů ve 14 zemích. Malta (34 %, -32 p.b.) vyniká obzvláště velkým poklesem spokojenosti, následované Portugalskem (28 %, -11 p.b.) a Slovinskem (25 %, -10 p.b.). Naopak míra spokojenosti vzrostla v šesti zemích: Polsko (47 %, +9 p.b.), Dánsko (54 %, +8 p.b.), Belgie (44 %, +8 p.b.), Německo (39 %, +8 p.b.), Litva (29 %, +8 procentních bodů) a Lotyšsko (26 %, +4 procentní body).

Míra spokojenosti s opatřeními přijatými EU se od října do listopadu 2022 snížila ve 13 zemích, přičemž opět došlo ke snížení o více než deset procentních bodů na Maltě (28 %, –24 p.b.), Portugalsku (33 %, -12 procentních bodů) a ve Slovinsku (23 %, -11 p.b.). Tento podíl se naopak zvýšil v osmi zemích, zejména v Německu (36 %, +9 procentních bodů), Lotyšsku (33 %, +9 procentních bodů) a Belgii (39 %, +8 p.b.). Výsledky jsou stabilní v dalších šesti zemích.

QA24.2 Jak jste spokojeni nebo nejste s opatřeními, která dosud přijala opatření k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) ze strany EU? (%)

„Spokojený“ celkem	Celkem "Neuspokojeno
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	32	-1	57	1	11	0
BÝT	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
EL	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
IT	44	6	51	-5	5	-1
CY	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
LU	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
AT	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

Hluboké ponoření v sociodemografických vrstvách ukazuje konzistentní vzorce postojů k opatřením přijatým vládami členských států a EU k řešení rostoucích životních nákladů. Míra spokojenosti se liší podle úrovně vzdělání a socioekonomických podmínek respondentů. U osob, které ukončily celodenní vzdělávání ve věku 20 let nebo staršího (36 % v případě vlád členských států a 35 % v EU), je větší pravděpodobnost, že budou spokojeni než ti, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší (31 % a 27 %). Pokud jde o sociálně-ekonomické faktory, míra spokojenosti je nejvyšší mezi manažery (40 % pro vlády a společně s dalšími bílými límci, 40 % pro EU) a těmi, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů (37 % a 35 %), zatímco mezi nezaměstnanými (20 % a 21 %) jsou nejnižší a ti, kteří mají potíže s placením svých účtů většinou (21 % a 20 %).

Respondenti, kteří mají pozitivní obraz EU, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní obraz, že budou spokojeni s opatřeními přijatými EU (48 % oproti 10 %). Kromě toho je také pravděpodobnější, že budou spokojeni s činností svých národních vlád (44 % oproti 17 %).

Ti, kteří očekávají, že se situace ve svém národním hospodářství a jejich životní podmínky během jednoho roku zlepší, budou více spokojeni s přijatými opatřeními. Například 47 % těch, kteří očekávají, že se jejich životní podmínky zlepší, jsou spokojeni s opatřeními přijatými jejich národními vládami a EU, ve srovnání s 22 % těch, kteří předpokládají zhoršení jejich životních podmínek.

Podobně je u těch, kteří tvrdí, že jejich životní úroveň byla snížena, méně pravděpodobné, že řeknou, že jsou spokojeni s opatřeními přijatými jejich národními vládami a EU (23 % pro oba) ve srovnání s těmi, kteří tvrdí, že zaznamenali nárůst nebo neočekávají žádnou změnu (49 % pro národní vlády a 45 % pro EU).

QA24 Jak jste spokojeni s dosud přijatými opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) do... (% – EU-27)

(Národní) vláda	EU
EU-27	33	32
Pohlaví
Muž	34	33
Žena	32	31
Věk
15–24	32	34
25–39	32	34
40–54	33	33
55+	34	30
Vzdělávání (konec)
—15	31	27
16–19	32	32
20+	36	35
Stále studuje	34	34
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	36	33
Manažeři	40	40
Ostatní bílé obojky	35	40
Manuální pracovníci	29	29
Osoby v domě	25	26
Nezaměstnaní	20	21
V důchodu	34	29
Studenti	34	34
Potíže s placením účtů
Většinu času	21	20
Čas od času	27	30
Téměř nikdy/nikdy	37	35
Obraz EU
Pozitivní	44	48
Neutrální	27	24
Negativní	17	10
Očekávání národního hospodářství
Lepší	58	54
Horší	22	24
Stejné	41	40
Očekávání životních podmínek
Lepší	47	47
Horší	22	22
Stejné	40	38
Vaše životní úroveň má...
Již se zmenšují	23	23
Zatím nebyl snížen, ale bude	40	40
Beze změny/ zvýšení	49	45

1.3. Život občanů v době četných krizí

Změny životní úrovně Evropanů

Téměř osm z deseti již zaznamenalo pokles nebo předpokládá pokles životní úrovně v příštím roce, i když tento podíl klesá.

Respondenti byli požádáni, aby přemýšleli o své osobní životní úrovni, přemýšleli o otázkách, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny. Polovina respondentů tvrdí, že jejich životní úroveň se již snížila a očekávají, že tomu tak bude i v příštím roce. Téměř tři z deseti (29 %) naznačují, že jejich životní úroveň ještě nebyla snížena, ale domnívají se, že tomu tak bude v příštím roce. Téměř pětina (19 %) neočekává žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň, zatímco 1 % uvádí, že se jejich životní úroveň zvýšila.

Nevím 1 Vaše životní úroveň se již snížila a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce. 50 Vaše životní úroveň ještě nebyla snížena, ale myslíte si, že tomu tak bude v příštím roce. 29 Neočekáváte žádnou změnu nebo dopad na vaši životní úroveň 19 Vaše životní úroveň nebo životní úroveň se zvýšila 1 Vaše životní úroveň již byla snížena a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce +4 Vaše životní úroveň ještě nebyla snížena, ale myslíte si, že to bude příští rok válka -10 Neočekáváte žádnou změnu nebo vliv na životní úroveň +5 Vaše životní úroveň se zvýšila 0 Nevím +1 Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto tvrzení je nejblíže vaší osobní situaci? (%) Tyto výsledky se opět shodují se zjištěními standardního průzkumu Eurobarometr z ledna a února 2023, který se konkrétněji zaměřil na dopad války na Ukrajině na osobní finance, přičemž velká většina občanů EU (63 %) uvedla, že válka na Ukrajině má pro ně osobně vážné finanční důsledky19 Evropská komise, standardní průzkum Eurobarometr 98 – Zimní 2022–2023 (EB 98.2), k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Porovnáme-li tyto výsledky s výsledky pozorovanými v říjnu až listopadu 2022, vzniká smíšený obraz, pokud jde o změny životní úrovně občanů EU. Na jedné straně se podíl těch, kteří zažili zhoršení jejich životní úrovně, mírně zvýšil (+4 p.b.). Na druhou stranu je v současné době mnohem méně pravděpodobné, že respondenti řeknou, že i když jejich životní úroveň ještě nebyla snížena, stále očekávají zhoršení v příštím roce (-10 p.b.) a také častěji naznačují, že neočekávají žádnou změnu (+5 p.b.).

Ve 24 zemích (ve srovnání se 14 v říjnu-listopadu 2022) je nejčastější odpovědí respondentů, že jejich životní úroveň již byla snížena a očekávají, že tomu tak bude i v příštím roce. Podíly, které zaznamenaly zhoršení životní úrovně, jsou obzvláště vysoké na Kypru (76 %), v Řecku a ve Španělsku (oba 66 %).

V Dánsku a Nizozemsku (42 %) většina respondentů uvádí, že neočekává žádnou změnu nebo dopad na vaši životní úroveň, zatímco ti ve Švédsku (37 %) s největší pravděpodobností naznačují, že jejich životní úroveň ještě nebyla snížena, ale domnívají se, že tomu tak bude i v příštím roce.

Vaše životní úroveň již byla snížena a vy očekáváte, že to bude ještě v příštím roce. Neočekáváte žádnou změnu nebo vliv na vaši životní úroveň Vaše životní úroveň ještě nebyla snížena, ale domníváte se, že tomu tak bude i v příštím roce. Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto tvrzení je nejblíže vaší osobní situaci? (% – nejzmíněnější odpověď podle jednotlivých zemí) V 17 zemích je pravděpodobnější, že respondenti než v říjnu-listopadu 2022 uvedli, že jejich životní úroveň již byla snížena, a očekávají, že tomu tak bude i v příštím roce. Zvýšení o nejméně deset procentních bodů je pozorováno ve Španělsku (66 %, +12 p.b.), Bulharsku (62 %, +11 procentních bodů), Slovensku (52 %, +11 p.b.), Irsku (57 %, +10 p.b.) a Polsku (47 %, +10 p.b.). Pokles tohoto podílu respondentů lze pozorovat v Dánsku (34 %, –5 p.b.), Lotyšsku (34 %, -4 p.b.), Belgii (47 %, -3 p.b.) a na Maltě (62 %, -3 p.b.).

Podíly, jejichž životní úroveň ještě nebyla snížena, ale očekává se, že k tomu dojde v příštím roce, jsou ve všech zemích v poklesu, nejvýrazněji v Lucembursku (31 %, -18 p.b.), Dánsku (22 %, -16 p.b.), Česku (26 %, -16 p.b.), Finsku (30 %, -16 p.b.) a na Slovensku (34 %, -16 p.b.). Naopak respondenti v současné době častěji tvrdí, že neočekávají žádnou změnu nebo dopad na životní úroveň v 17 zemích. To platí zejména v případě Dánska (42 %, +20 p.b.), Belgie (23 %, +12 p.b.) a Nizozemska (42 %, +12 p.b.).

Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto tvrzení je nejblíže vaší osobní situaci? (%)

Vaše životní úroveň se již snížila a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce.	Vaše životní úroveň ještě nebyla snížena, ale vy si myslíte, že tomu tak bude v příštím roce.	Neočekáváte žádnou změnu nebo vliv na vaši životní úroveň	Vaše životní úroveň se zvýšila	Nevím	Celkem „Myslíte si, že se vaše životní úroveň v příštím roce sníží“
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
BÝT	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
EL	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
IT	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
CY	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
LU	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
AT	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

Občané z většiny sociodemografických kategorií zaznamenali zhoršení své životní úrovně a očekávají, že tomu tak bude i v příštím roce.

U respondentů ve věku 15–24 let je méně pravděpodobné, že uvedli, že již zaznamenali snížení životní úrovně (43 % oproti 49–52 % osob ve starších věkových skupinách) a o něco větší pravděpodobnost, že řeknou, že neočekávají žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň (22 % oproti 17 %–19 %). Respondenti, kteří odešli ze vzdělávání na plný úvazek ve věku 15 let nebo mladšího věku, s větší pravděpodobností uvedli, že se jejich životní úroveň zhoršila (61 % oproti 41 % osob, které ukončily školní docházku ve věku 20 let nebo starší), zatímco ti, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, s největší pravděpodobností uvádějí, že neočekávají žádné změny (23 % oproti 14–15 % osob, které ukončily školní docházku ve věku 19 let nebo mladší).

Respondenti, kteří se nacházejí v horší sociálně-ekonomické situaci, s větší pravděpodobností tvrdí, že zaznamenali zhoršení životní úrovně, a je méně pravděpodobné, že řeknou, že žádné změny neočekávají. Například více než dvě třetiny (67 %) nezaměstnaných uvedly, že se jejich životní úroveň zhoršila, ve srovnání s 38 % manažerů. Podobně více než tři čtvrtiny (78 %) těch, kteří mají potíže s placením svých účtů, většinou uvádějí, že zaznamenaly zhoršení životní úrovně, ve srovnání s 41 % těch, kteří nikdy nebo jen zřídka nemají potíže.

Čím vyšší respondenti se umístili na společenském žebříčku, tím menší je pravděpodobnost, že se jejich životní úroveň zhoršuje: Říká to 26–28 % těch, kteří se považují za součást vyšší nebo vyšší střední třídy společnosti, ve srovnání s 67 % těch, kteří se považují za dělnickou třídu.

Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto tvrzení je nejblíže vaší osobní situaci? (%)

Vaše životní úroveň se již snížila a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce.	Vaše životní úroveň ještě nebyla snížena, ale vy si myslíte, že tomu tak bude v příštím roce.	Neočekáváte žádnou změnu nebo vliv na vaši životní úroveň	Vaše životní úroveň se zvýšila
EU-27	50	29	19	1
Pohlaví
Muž	48	29	20	2
Žena	52	29	17	1
Věk
15–24	43	29	22	3
25–39	49	31	17	2
40–54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Vzdělávání (konec)
—15	61	23	14	1
16–19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Stále studuje	41	30	25	1
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	45	30	23	2
Manažeři	38	33	26	2
Ostatní bílé obojky	45	34	18	2
Manuální pracovníci	56	28	13	2
Osoby v domě	61	23	14	2
Nezaměstnaní	67	18	12	1
V důchodu	53	26	19	1
Studenti	41	30	25	1
Potíže s placením účtů
Většinu času	78	13	7	1
Čas od času	62	26	10	1
Téměř nikdy/nikdy	41	32	24	2
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	41	34	23	2
Neutrální	51	29	17	1
Negativní	65	20	13	1

Jak to jde v osobním životě občanů?

Téměř dvě třetiny (64 %, +1 p.b. od října do listopadu 2022) mají pocit, že věci se ve svém životě pohybují správným směrem, zatímco o něco více než pětina (22 %, -2 p.b.) říká, že věci jdou špatným směrem.

Vzhledem k mírnému poklesu celkového podílu osob, které již zaznamenaly pokles životní úrovně nebo ji předpokládají v průběhu příštího roku, není divu, že podíl, který říká, že se věci ubírají správným směrem, se v současném průzkumu stabilizoval po zhoršení mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022.

Věci jdou správným směrem 64 Nevím 5 Ani jeden, ani druhý (spontánní) 9 Věci jdou špatným směrem 22 D73.4 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš život osobně (EU27) (%) Ve všech členských státech se většina domnívá, že se věci pro ně osobně ubírají správným směrem, přičemž tento pocit sdílí více než osm z deseti ve Švédsku (83 %), Dánsku (82 %), Nizozemsku a Lucembursku (oba 81 %). Na druhé straně spektra je méně než polovina v Polsku, Portugalsku (47 %) a Rumunsku (48 %) pozitivní z hlediska jejich osobního života.

Věci jdou špatným směrem Věci jdou správným směrem Ani jeden, ani druhý (spontánní) Nevím D73.4 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš život osobně (%) Optimismus, že věci jdou správným směrem v jejich osobním životě, je častější než v říjnu až listopadu 2022 v devíti zemích, zejména v Belgii (64 %, +10 p.b.), Itálii (59 %, +9 p.b.), Dánsku (82 %, +7 p.b.) a Finsku (69 %, +7 p.b.). To se místo toho snížilo v Česku (65 %, -6 p.b.), v Rakousku (66 %, –5 p.b.) a na Slovensku (56 %, -4 p.b.). Podíl těch, kteří mají pocit, že se věci ubírají správným směrem, zůstal v 15 zemích stabilní nebo nezměněný.

D73.4 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš život osobně (%)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Ani jeden, ani druhý (spontánní)	Nevím
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
BÝT	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
EL	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
IT	59	9	29	-7	8	0	4	-2
CY	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
LU	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
AT	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Čím mladší jsou respondenti, tím je větší pravděpodobnost, že se budou cítit optimističtí, pokud jde o směr jejich osobního života (74 % osob ve věku 15–24 let oproti 60 % osob starších 55 let). Svou roli hraje také úroveň vzdělání, přičemž 72 % těch, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, kteří cítí, že věci jdou správným směrem, ve srovnání s 52 % těch, kteří se takto cítí mezi těmi, kteří opustili vzdělávání ve věku 15 let nebo mladší.

Manažeři (79 %) jsou s největší pravděpodobností pozitivní (ve srovnání se 42 % nezaměstnaných), stejně jako ti, kteří mají nejméně finanční potíže (75 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů oproti 34 % těch, kteří mají potíže nejčastěji). Kromě toho pocit, že se věci v jejich životě ubírají špatným směrem, sdílí většina těch, kteří mají největší potíže s placením svých účtů (49 %).

Ti, kteří se postaví výše na sociální žebříčku, mají větší pravděpodobnost, že se budou cítit pozitivně ohledně směru, kterým se jejich život ubírá (83 % těch, kteří se považují za součást vyšší nebo vyšší střední třídy, oproti 51 % těch, kteří se považují za dělnickou třídu).

A konečně, ti, kteří zažili zhoršení životní úrovně, mají mnohem menší pravděpodobnost, že budou mít pocit, že se věci ve svém životě ubírají správným směrem, než ti, kteří (dosud) nezaznamenali pokles (55 % oproti 72–78 %).

D73.4 V současné době byste řekli, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš život osobně (% – EU27)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Nevím
EU-27	64	22	5
Pohlaví
Muž	66	21	4
Žena	63	23	5
Věk
15–24	74	16	3
25–39	68	20	4
40–54	63	24	4
55+	60	23	6
Vzdělávání (konec)
—15	52	29	7
16–19	60	26	4
20+	72	16	4
Stále studuje	77	13	4
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	69	18	5
Manažeři	79	11	3
Ostatní bílé obojky	67	22	4
Manuální pracovníci	59	27	4
Osoby v domě	52	31	7
Nezaměstnaní	42	41	4
V důchodu	61	22	6
Studenti	77	13	4
Potíže s placením účtů
Většinu času	34	49	5
Čas od času	50	35	5
Téměř nikdy/nikdy	75	13	4
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	51	31	6
Nižší střední třída	55	30	4
Střední třída	71	17	4
Vyšší střední třída	83	10	2
Horní třída	83	11	3
Vaše životní úroveň má
Již byla snížena	55	28	5
Zatím nebyl snížen, ale bude	72	17	4
Beze změny/zvýšení	78	13	3

Očekávání občanů ohledně jejich životních podmínek za jeden rok

Přibližně čtyři z deseti (39 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) očekávají, že jejich životní podmínky budou během jednoho roku horší, zatímco o něco více než jeden z deseti (12 %, -1 p.b.) si myslí, že budou lepší. Většina (46 %, +4 p.b.) očekává, že zůstanou stejné.

Stejně jako s optimismem, pokud jde o budoucí směřování jejich osobního života, se rovněž stabilizovalo očekávání, že se životní podmínky zhorší, a to po značném nárůstu mezi listopadem a prosincem 2021 a říjnem-listopadem 2022.

Lepší 12 Horší 39 Stejné 45 Nevím 3 SD21.1 Myslíte, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Vaše životní podmínky (EU27) (%) V osmi zemích je většina názoru, že životní podmínky se v příštím roce zhorší, přičemž nejvyšší podíl je zaznamenán na Slovensku (59 %), v Česku (55 %), ve Francii a v Řecku (v obou zemích 49 %). Ve zbývajících 19 zemích většina očekává, že životní podmínky zůstanou stejné. To platí zejména pro Dánsko, Finsko (obojí 65 %) a Nizozemsko (62 %).

Ve všech zemích si méně než jeden z pěti myslí, že jejich životní podmínky budou lepší za jeden rok. Respondenti s největší pravděpodobností sdílejí tento názor v Lotyšsku (19 %), Chorvatsku a Dánsku (obě 18 %).

V osmi zemích je u respondentů méně pravděpodobné, že než v říjnu až listopadu 2022 očekávají, že jejich životní podmínky budou během jednoho roku lepší, přičemž největší pokles byl zaznamenán ve Švédsku (12 %, –7 p.b.), Lucembursku (11 %, -6 p.b.) a Rumunsku (17 %, -6 p.b.).

Lepší Stejné Horší Nevím SD21.1 Myslíte, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Vaše životní podmínky (%)

Španělsko (37 %, +8 p.b.), Lucembursko (42 %, +7 p.b.), Francie (49 %, +4 procentní body) a Slovinsko (43 %, +4 procentní body) jsou jedinými zeměmi, v nichž se podíly, které očekávají, že se jejich životní podmínky v příštím roce zhorší, vzrostly. Na druhé straně se tento podíl respondentů snížil v 11 zemích, nejvýrazněji na Maltě (38 %, -9 p.b.), Lotyšsku (23 %, –9 p.b.), Maďarsku (35 %, -8 p.b.) a Litvě (26 %, -8 p.b.).

SD21.1 Myslíte, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Vaše životní podmínky (%)

Lepší	Horší	Stejné	Nevím
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
BÝT	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
EL	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
IT	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
CY	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
LU	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
AT	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

Respondenti ve většině sociodemografických skupin si častěji myslí, že jejich životní podmínky budou za rok horší, než si myslí, že budou lepší.

Respondenti ve věku 25 a více let pravděpodobněji než respondenti ve věku 15–24 let očekávají, že se jejich životní podmínky zhorší (37–41 % oproti 30 %). Pocit, že životní podmínky budou horší, je také častější u respondentů, kteří ukončili prezenční vzdělání před dosažením věku 20 let (43–46 % oproti 35 % těch, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let nebo starší).

Nezaměstnaní (48 %), osoby v domácnosti (46 %) a manuální pracovníci (45 %) si s největší pravděpodobností myslí, že jejich životní podmínky budou během jednoho roku horší, zejména ve srovnání s manažery (31 %). Totéž platí pro ty, kteří mají největší potíže s placením svých účtů (61 % oproti 32 % těch, kteří nikdy nebo zřídka nemají potíže).

Respondenti, kteří se považují za součást vyšší třídy společnosti, jsou jediní, z nichž převládá pocit, že životní podmínky budou lepší (26 % „lepší“ oproti 20 % „horší“) a spolu s těmi, kteří se považují za vyšší střední třídu (22 %), nejméně pravděpodobně očekávají, že se podmínky zhorší (ve srovnání s 50 % těch, kteří se považují za dělnickou třídu).

Respondenti, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo malých a středních městech, mají větší pravděpodobnost, že než ti, kteří žijí ve větších městech, očekávají, že se situace zhorší (40–41 % oproti 35 %).

Podíl respondentů, kteří očekávají, že se jejich životní podmínky v příštím roce zlepší, jsou nejvyšší mezi 15–24letými (20 %), nezaměstnanými (19 %) a těmi, kteří se považují za vyšší třídu (26 %).

SD21.1 Myslíte, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Vaše životní podmínky (EU27) (%)

Lepší	Horší	Stejné	Nevím
EU-27	12	39	46	3
Pohlaví
Muž	14	37	46	3
Žena	10	41	46	3
Věk
15–24	20	30	45	5
25–39	18	37	42	3
40–54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Vzdělávání (konec)
—15	7	46	43	4
16–19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Stále studuje	18	28	48	6
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	15	34	48	3
Manažeři	14	31	53	2
Ostatní bílé obojky	13	36	48	3
Manuální pracovníci	14	45	38	3
Osoby v domě	9	46	42	3
Nezaměstnaní	19	48	29	4
V důchodu	5	42	50	3
Studenti	18	28	48	6
Potíže s placením účtů
Většinu času	11	61	26	2
Čas od času	11	49	37	3
Téměř nikdy/nikdy	13	32	52	3
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	9	50	38	3
Nižší střední třída	9	48	40	3
Střední třída	14	34	49	3
Vyšší střední třída	16	22	60	2
Horní třída	26	20	53	1
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	10	41	46	3
Malé/střední město	13	40	44	3
Velké město	13	35	48	4

Očekávání občanů ohledně národního hospodářství

Nevím 4 Stejné 31 Horší 52 Lepší 13 SD21.2 Myslíte si, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Situace hospodářství (státní příslušnost) (EU27) (%) Občané EU se stali méně pesimistickými, pokud jde o situaci svého národního hospodářství, i když se to přímo nepromítá do silnějšího pozitivního výhledu. Většina respondentů (52 %) očekává, že se národní ekonomická situace během jednoho roku zhorší. Tento podíl se od října do listopadu 2022 snížil o osm procentních bodů po výrazném nárůstu tohoto podílu respondentů mezi listopadem a prosincem 2021 a říjnem-listopadem 2022 (+23 p.b.). Přibližně tři z deseti (31 %) si myslí, že situace zůstane stejná – nárůst o sedm procentních bodů. A konečně více než jeden z deseti (13 %, +2 procentní body) očekává, že se situace v příštím roce zlepší.

Většina členských států kromě jednoho očekává, že se situace jejich národního hospodářství během jednoho roku zhorší, přičemž podíly se pohybují od 69 % ve Švédsku, 68 % na Slovensku a 64 % v Česku až po 40 % v Itálii a 42 % v Litvě a na Kypru. Dánsko (34 %) je jedinou zemí, kde respondenti očekávají, že se situace zhorší, jsou v menšině.

Spolu s Dánskem (42 %) se relativně vysoký podíl respondentů na Kypru (40 %), Itálii (39 %) a Litvě (38 %) domnívá, že situace s národním hospodářstvím zůstane stejná. Méně než jedna pětina v každé zemi očekává, že se situace zlepší. Nejpravděpodobněji jsou optimističtí respondenti v Dánsku, Rakousku (jak 19 %), Itálii a na Maltě (18 %).

Lepší Stejné Horší SD21.2 Myslíte si, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Situace v ekonomice (NATIONALITY) (%) Ve 21 zemích došlo ke snížení proporcí, které očekávají, že se situace národního hospodářství během jednoho roku zhorší. Pokles o nejméně deset procentních bodů je pozorován v devíti zemích, zejména v Německu (54 %, -20 p.b.), v Nizozemsku (52 %, -17 p.b.) a v Litvě (42 %, -16 p.b.).

Optimismus ohledně situace národního hospodářství v příštím roce vzrostl v osmi zemích, zejména v Německu (15 %, +9 procentních bodů), Rakousku (19 %, +5 p.b.), Maďarsku (13 %, +5 procentních bodů) a Finsku (14 %, +5 p.b.).

SD21.2Myslíte, že každý z následujících bude lepší, horší, nebo stejný jako dnes? Situace ekonomiky (národnosti) (%)

Lepší	Horší	Stejné	Nevím
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
BÝT	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
EL	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
IT	18	0	40	-9	39	10	3	-1
CY	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
LU	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
AT	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

Sociodemografické nálezy jsou podobné těm, které byly pozorovány u očekávání ohledně životních podmínek. Respondenti starší 24 let mají větší sklon než jejich mladší protějšky očekávat, že se situace jejich národního hospodářství během jednoho roku zhorší (52–55 % oproti 45 %).

Osoby v domácnosti (60 %), nezaměstnaní a manuální pracovníci (obě 57 %) si s největší pravděpodobností myslí, že národní ekonomická situace bude horší, ve srovnání s manažery (51 %), osobami samostatně výdělečně činnými a dalšími bílými obojky (oba 50 %).

Respondenti, kteří mají problémy s placením účtů většinou, jsou mnohem pravděpodobnější než ti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže očekávat, že se situace zhorší (67 % oproti 48 %). Podobně ti, kteří se považují za součást vyšší třídy společnosti, mají menší pravděpodobnost než ti, kteří se považují za dělnickou třídu nebo nižší střední třídu, že se národní ekonomická situace zhorší (43 % oproti 57–58 %).

Očekávání, pokud jde o národní hospodářskou situaci, souvisí také s očekáváními týkajícími se životních podmínek. Více než osm z deseti (86 %) z těch, kteří očekávají, že se jejich životní podmínky zhorší, to také očekávají pro své národní hospodářství.

Optimismus ohledně vyhlídek národního hospodářství za jeden rok je nejrozšířenější mezi 15–24letými (15 %), manažery (16 %), těmi, kteří nikdy nebo zřídka nemají problémy s placením svých účtů (15 %) a těmi, kteří se považují za členy vyšší nebo vyšší střední třídy (19–20 %).

SD21.2 Myslíte si, že za rok bude každá z následujících věcí lepší, horší nebo stejná jako dnes? Situace hospodářství (NATIONALITY) (% – EU-27)

Lepší	Horší	Stejné	Nevím
EU-27	13	52	31	4
Pohlaví
Muž	14	50	31	5
Žena	12	54	30	4
Věk
15–24	15	45	33	7
25–39	14	54	29	3
40–54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	15	50	31	4
Manažeři	16	51	31	2
Ostatní bílé obojky	15	50	32	3
Manuální pracovníci	12	57	27	4
Osoby v domě	9	60	28	3
Nezaměstnaní	11	57	27	5
V důchodu	11	51	32	6
Studenti	15	43	35	7
Potíže s placením účtů
Většinu času	8	67	21	4
Čas od času	10	57	29	4
Téměř nikdy/nikdy	15	48	33	4
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	8	58	29	5
Nižší střední třída	10	57	29	4
Střední třída	15	48	33	4
Vyšší střední třída	19	49	29	3
Horní třída	20	43	36	1
Očekávání životních podmínek
Lepší	56	28	14	2
Horší	4	86	8	2
Stejné	9	31	57	3

Potíže s placením účtů

Většina respondentů (63 %) nemá nikdy nebo téměř nikdy potíže s placením svých účtů, což je od října do listopadu 2022 nárůst o tři procentní body. Téměř tři z deseti (28 %, -2 p.b.) mají čas od času potíže a méně než jeden z deseti (8 %, -1 p.b.) má potíže většinou.

Většina členských států kromě jednoho očekává, že se situace jejich národního hospodářství během jednoho roku zhorší, přičemž podíly se pohybují od 69 % ve Švédsku, 68 % na Slovensku a 64 % v Česku až po 40 % v Itálii a 42 % v Litvě a na Kypru. Dánsko (34 %) je jedinou zemí, kde respondenti očekávají, že se situace zhorší, jsou v menšině.

Většinu času 8 Čas od času 28 Skoro nikdy! Nikdy 63 D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekl, že máte potíže s placením účtů na konci měsíce...? (EU27) (%) Ve 20 zemích většina uvádí, že nikdy nebo zřídka nemají problémy s placením svých účtů, přičemž nejvyšší podíl je zaznamenán ve Švédsku (92 %), Dánsku (88 %) a Finsku (82 %).

Respondenti v Řecku (37 %) s největší pravděpodobností uvádějí, že mají potíže s placením svých účtů po většinu času, následovaní respondenti v Portugalsku (21 %) a Bulharsku (19 %). Řecko je také jedinou zemí, kde je podíl respondentů, kteří mají většinou potíže, vyšší než podíl respondentů, kteří nikdy nebo téměř nikdy problémy nemají (15 %).

Téměř nikdy/nikdy Čas od času Většinu času Odmítnutí (spontánní) D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekl, že máte potíže s placením účtů na konci měsíce...? (%)

Ve srovnání s říjnem-listopadem 2022 respondenti na Maltě (73 %, +23 p.b.) s větší pravděpodobností říkají, že nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením svých účtů, následovaní respondenti v Itálii (45 %, +11 procentních bodů), Slovinsku (73 %, +6 procentních bodů) a na Kypru (45 %, +5 p.b.). Malta (6 %, -6 p.b.) a Itálie (8 %, -5 p.b.) jsou také země, kde došlo k výraznému poklesu podílu respondentů, kteří tvrdí, že mají většinu času potíže.

D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekl, že máte potíže s placením účtů na konci měsíce...? (%)

Většinu času	Čas od času	Téměř nikdy/nikdy	Odmítnutí (spontánní)
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
BÝT	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
EL	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
IT	8	-5	45	-6	45	11	2	0
CY	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
LU	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
AT	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

Sociodemografická analýza ukazuje, že nejstarší respondenti (ve věku 55 let a více) s největší pravděpodobností říkají, že nikdy nebo zřídka nemají problémy s placením svých účtů (66 % oproti 59–61 % osob ve věku 15–54 let). Totéž platí pro osoby s nejvyšší úrovní vzdělání (75 % osob, které ukončily prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, oproti 51–57 % těch, kteří odešli do věku 19 let nebo mladší).

Manažeři (81 %) s největší pravděpodobností říkají, že nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (33 %). Čím vyšší respondenti se staví na sociální žebříčku, tím pravděpodobnější je, že se nikdy nebo zřídka setkávají s finančními obtížemi (87–91 % těch, kteří se považují za součást vyšší nebo vyšší střední třídy společnosti, oproti 45 % těch, kteří se považují za dělnickou třídu).

Ti, kteří zažili sníženou životní úroveň, nejméně pravděpodobně řeknou, že nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením svých účtů (51 % oproti 70–79 % těch, kteří tvrdí, že jejich životní úroveň ještě nebyla snížena, ale očekávají, že bude, a ti, kteří nezaznamenali žádné změny).

Podíly, které mají potíže s placením účtů, jsou většinou nejvyšší mezi těmi, kteří ukončili školní docházku ve věku 15 let nebo mladší (15 %), nezaměstnanými (28 %) a těmi, kteří se považují za součást dělnické třídy (18 %).

D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekl, že máte potíže s placením účtů na konci měsíce...?

Většinu času	Čas od času	Téměř nikdy/nikdy
EU-27	8	28	63
Pohlaví
Muž	8	26	64
Žena	8	30	61
Věk
15–24	8	29	59
25–39	9	30	61
40–54	9	30	60
55+	8	25	66
Vzdělávání (konec)
—15	15	33	51
16–19	9	33	57
20+	5	19	75
Stále studuje	6	26	63
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	8	24	67
Manažeři	2	16	81
Ostatní bílé obojky	6	29	64
Manuální pracovníci	10	36	53
Osoby v domě	15	37	48
Nezaměstnaní	28	39	33
V důchodu	7	24	68
Studenti	6	26	63
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	18	36	45
Nižší střední třída	12	37	50
Střední třída	4	25	70
Vyšší střední třída	2	10	87
Horní třída	0	8	91
Vaše životní úroveň má
Již byla snížena	13	35	51
Zatím nebyl snížen, ale bude	4	25	70
Beze změny/zvýšení	4	16	79

1.4. Stav demokracie v EU

Většina Evropanů je spokojena se způsobem, jakým demokracie funguje jak v EU, tak v jejich zemi. Více než polovina (54 %) je spokojena se způsobem fungování demokracie v EU, včetně jednoho z dvaceti lidí, kteří jsou „velmi spokojeni“. Tyto údaje se od října do listopadu 2022 nezměnily. Přibližně čtyři z deseti (41 %, +1 p.b.) říkají, že nejsou spokojeni, přičemž každý desátý (bez změny) je „neuspokojen“.

Podobně téměř šest z deseti (56 %) je spokojeno se způsobem, jakým demokracie funguje ve své zemi, přičemž 7 % uvedlo, že jsou „velmi spokojeni“. I v tomto případě se údaje od října do listopadu 2022 nezměnily. Přibližně čtyři z deseti (42 %, žádná změna) nejsou spokojeny, včetně 11 % (-1 p.b.), kteří „není spokojeni“.

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Říjen/listopad 2022 Březen 2023 SD18a Jste celkově velmi spokojeni, docela spokojeni, nejste příliš spokojeni nebo vůbec nejste spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje (naše země)? SD18b A jak funguje demokracie v EU? „Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Březen 2023 – říjen/listopad 2022

Ve 24 zemích je většina spokojena se způsobem fungování demokracie na úrovni EU, přičemž nejvyšší podíl je zaznamenán v Irsku (82 %), Lucembursku (73 %) a Dánsku (72 %). Řecko (34 % „spokojené“ oproti 61 % „neuspokojené“), Slovensko (37 % oproti 54 %) a Francie (42 % oproti 48 %) jsou jedinými zeměmi, kde je spokojena pouze menšina. Relativně vysoké podíly, které jsou „velmi spokojeny“ se způsobem fungování demokracie v EU, se nacházejí v Irsku (21 %) a Dánsku (14 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím SD18b A jak funguje demokracie v EU? (%)

Většina v 19 zemích je spokojena se způsobem, jakým ve své zemi funguje demokracie, přičemž většina ve Finsku (88 %), Dánsku a Irsku (86 %) je nejpravděpodobnější. Míra spokojenosti je nejnižší v Řecku (29 %), na Slovensku (31 %) a v Bulharsku (35 %). V těchto zemích, stejně jako v dalších čtyřech, je nespokojenost většinovým názorem, zatímco na Maltě jsou názory rozděleny (49 % „spokojeno“ oproti 49 % nespokojených). Více než pětina respondentů v Dánsku (40 %), Finsku (28 %), Irsku (25 %) a Švédsku (24 %) je „velmi spokojena“ se způsobem fungování demokracie na vnitrostátní úrovni.

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím SD18a Jste celkově velmi spokojeni, docela spokojeni, nejste příliš spokojeni nebo vůbec nejste spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje (naše země)? (%)

Míra spokojenosti s fungováním demokracie na vnitrostátní úrovni se od října do listopadu 2022 zvýšila ve 12 členských státech a nejvýrazněji v Nizozemsku (71 %, +12 procentních bodů), na Kypru (50 %, +10 procentních bodů) a v Litvě (53 %, +8 p.b.). Spokojenost se snížila v sedmi zemích, přičemž Malta (49 %, -21 p.b.) zaznamenala velmi velký pokles, následované Rumunskem (41 %, -6 p.b.) a Portugalskem (63 %, –5 p.b.).

SD18a Jste celkově velmi spokojeni, docela spokojeni, nejste příliš spokojeni nebo vůbec nejste spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje (naše země)? (%)

Velmi spokojená	Poměrně spokojená	Není příliš spokojená	Vůbec nejsem spokojen	Nevím	Nevím	Celkem „neuspokojeno“
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
BÝT	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
EL	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
IT	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
CY	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
LU	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
AT	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Spokojenost s fungováním demokracie v EU se ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 zvýšila v deseti zemích. Kypr (56 %, +13 procentních bodů) vyniká velkým nárůstem podílu, který je spokojený, následovaný Lotyšskem (71 %, +8 procentních bodů) a Belgií (64 %, +8 procentních bodů). Tento podíl respondentů se snížil v šesti zemích, zejména na Maltě (61 %, -11 p.b.), v Česku (51 %, -7 p.b.) a v Dánsku (72 %, -6 p.b.).

SD18b A jak funguje demokracie v EU? (%)

Velmi spokojená	Poměrně spokojená	Není příliš spokojená	Vůbec nejsem spokojen	Nevím	Nevím	Celkem „neuspokojeno“
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
BÝT	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
EL	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
IT	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
CY	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
LU	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
AT	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

Sociodemografická analýza poukazuje na podobné vzorce, pokud jde o spokojenost s fungováním demokracie na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni, přičemž mladší a vzdělanější respondenti a ti, kteří se nacházejí v lepší sociálně-ekonomické situaci, budou s větší pravděpodobností spokojeni.

Respondenti ve věku 15–24 let jsou nejpravděpodobněji spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje jak na úrovni EU (61 % oproti 51–56 % osob ve věku 25 a více let), tak na vnitrostátní úrovni (62 % oproti 55–56 %). Respondenti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, jsou rovněž spokojeni s větší pravděpodobností než ti, kteří skončili ve věku 19 let nebo mladší (61 % oproti 43–51 % na úrovni EU, 63 % oproti 49–52 % na vnitrostátní úrovni).

Manažeři (66 % na úrovni EU, 69 % na vnitrostátní úrovni) jsou nejpravděpodobněji spokojeni se způsobem fungování demokracie, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (40 % a 41 %). Respondenti, kteří nikdy nebo jen zřídka nemají problémy s placením svých účtů, jsou s větší pravděpodobností spokojeni než ti, kteří mají problémy častěji (60 % oproti 32–48 % na úrovni EU, 64 % oproti 32–47 % na vnitrostátní úrovni).

Kromě toho ti, kteří mají pozitivní obraz EU, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní obraz, že budou spokojeni se způsobem fungování demokracie v EU (78 % oproti 16 %). Totéž platí, pokud jde o obraz Evropského parlamentu (81 % oproti 19 %).

SD18 Jste celkově velmi spokojeni, docela spokojeni, ne příliš spokojeni nebo vůbec spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje v... (% – EU-27)

(Naše země)	EU
EU-27	56	54
Pohlaví
Muž	58	56
Žena	56	53
Věk
15–24	62	61
25–39	56	56
40–54	55	54
55+	56	51
Vzdělávání (konec)
—15	49	43
16–19	52	51
20+	63	61
Stále studuje	65	65
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	58	55
Manažeři	69	66
Ostatní bílé obojky	60	61
Manuální pracovníci	50	48
Osoby v domě	47	47
Nezaměstnaní	41	40
V důchodu	56	51
Studenti	65	65
Potíže s placením účtů
Většinu času	32	32
Čas od času	47	48
Téměř nikdy/nikdy	64	60
Obraz EU
Pozitivní	73	78
Neutrální	51	43
Negativní	27	16
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	74	81
Neutrální	56	48
Negativní	28	19

Spokojenost s různými aspekty demokracie v EU

Tento průzkum rovněž hodnotí míru spokojenosti s deseti různými aspekty demokracie EU a konstatuje, že většina občanů EU je spokojena se 7 z těchto 10 aspektů.

Občané EU jsou nejvíce spokojeni se svobodnými a spravedlivými volbami (70 %) a se svobodou projevu (70 %), následovanými dodržováním základních práv (66 %), možností jednotlivých občanů účastnit se politického života (61 %) a rozmanitostí sdělovacích prostředků (60 %). Většina je rovněž spokojena s příležitostmi občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) chránit demokracii (59 %) a se zásadami právního státu (58 %).

Svobodné a spravedlivé volby Svoboda projevu Možnost jednotlivých občanů podílet se na politickém životě {tj. jako kandidáti ve volbách, členové politických stran} Rozmanitost médií Právní stát (Le. respektování nezávislosti soudnictví, integrita a nestrannost volebního systému) Velmi spokojené Poměrně spokojené Není to příliš spokojené Vůbec není spokojená Nevím Otázka 11 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? (EU27) (%) Spokojenost politických stran jevšak výrazně nižší s ohledem na zájmy lidí, jako jsou oni (43 %), boj proti dezinformacím ve sdělovacích prostředcích (41 %) a boj proti korupci (35 %). To jsou také jediné aspekty, u nichž převažuje nespokojenost (52 %, 52 % a 60 %).

Dodržování základních práv Příležitosti občanské společnosti (Le. občané, sdružení, N605) k ochraně demokracie Politické strany zohledňující zájmy lidí, jako jste vy Proti dezinformacím v médiích (Le. false. přehnané nebo zkreslené zpravodajské příběhy) Boj proti korupci Velmi spokojené Poměrně spokojené Není to příliš spokojené Vůbec není spokojená Nevím Otázka 11 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? (EU27) (%) Sedm z deseti je spokojeno se svobodnými a spravedlivými volbami v EU, z nichž přibližně jedna pětina (21 %) je „velmi spokojená“. Naopak asi čtvrtina (26 %) uvádí, že s tímto aspektem nejsou spokojeni.

Velmi spokojené 21 Celkem spokojené 49 Není to příliš spokojené 19 Vůbec ne satisped 7 Nevím 4 Otázka 11.1 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Svobodné a spravedlivé volby (EU27) (%)

Ve všech zemích kromě jedné je většina respondentů spokojena se svobodnými a spravedlivými volbami v EU, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Portugalsku (85 %), Nizozemsku a Finsku (oba 84 %). Jedinou výjimkou je Bulharsko, kde je 41 % spokojeno a 52 % nespokojeno. Spolu s Bulharskem je míra spokojenosti nejnižší v Chorvatsku (49 %) a Rumunsku (54 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka 11.1 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Svobodné a spravedlivé volby (%) Sedm z deseti je také spokojeno se svobodou slova, s pátým tvrzením, že jsou „velmi spokojeni“. Téměř tři z deseti (28 %) nejsou s tímto aspektem spokojeni.

Velmi spokojené 20 Docela spokojená 50 Není to příliš spokojené 21 Vůbec ne satisped 7 Nevím 2 Otázka11.2 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Svoboda projevu (EU27) (%) Respondenti, kteří jsou spokojeni se svobodou projevu, jsou většinou ve všech zemích. Podíly se pohybují od více než osmi z deseti v Dánsku, Finsku (oba 83 %), Irsku a Nizozemsku (oba 81 %) až po šest v deseti nebo méně na Slovensku (53 %), Francii (59 %), Bulharsku, Česku, Řecku a Lotyšsku (všech 60 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.2 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Svoboda projevu (%)

Dvě třetiny respondentů (66 %) jsou spokojeny s dodržováním základních práv, včetně 15 % respondentů, kteří jsou „velmi spokojeni“, zatímco tři z deseti uvádějí, že nejsou spokojeni.

Velmi spokojené 15 Celkem spokojená 51 Není to příliš spokojené 23 Vůbec ne satisped 7 Nevím 4 Otázka11.6 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Dodržování základních práv (EU27) (%) Většina je spokojena s dodržováním základních práv ve 26 členských státech EU. Respondenti budou s tímto aspektem s největší pravděpodobností spokojeni ve Finsku (85 %), Irsku (81 %) a Nizozemsku (78 %). Na opačném konci stupnice je Řecko jedinou zemí, kde jsou spokojeni ti, kteří jsou v menšině (45 % „spokojených“ oproti 54 % „zklamaných“). Míra spokojenosti je rovněž relativně nižší na Slovensku (50 %) a v Rumunsku (54 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.6 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Dodržování základních práv (%)

Přibližně šest z deseti (61 %) vyjadřuje spokojenost s možností jednotlivých občanů podílet se na politickém životě, přičemž 14 % uvedlo, že jsou „velmi spokojeni“. Třetina respondentů (33 %) není s tímto aspektem demokracie v EU spokojena.

Velmi spokojené 14 Celkem spokojeno 47 Není to příliš spokojené 25 Vůbec ne satisped 8 Nevím 6 QA11.4 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Možnost jednotlivých občanů účastnit se politického života (tj. jako kandidáti ve volbách, členové politických stran) (EU27) (%)

Většina ve všech zemích je spokojena s možností, aby se jednotliví občané mohli účastnit politického života, přičemž podíly se pohybují od nejméně tří čtvrtin ve Finsku (77 %), Irsku (76 %), Dánsku a Polsku (oba 75 %) až po méně než polovinu ve Francii (47 %) a Rumunsku (49 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím QA11.4 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Možnost jednotlivých občanů podílet se na politickém životě (tj. jako kandidáti ve volbách, členové politických stran) (%)

Šest z deseti uvedlo, že jsou spokojeni s mediální rozmanitostí v EU, včetně 14 %, kteří jsou „velmi spokojeni“. O něco více než třetina (34 %) uvádí, že s tímto aspektem nejsou spokojeni.

Velmi spokojené 14 Celkem spokojené 46 Není to příliš spokojené 25 Vůbec ne satisped 9 Nevím 6 Otázka11.3 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Rozmanitost médií (EU27) (%) Spokojenost s rozmanitostí sdělovacích prostředků převažuje nad nespokojeností ve všech členských státech EU kromě jednoho. Více než sedm z deseti v Portugalsku (83 %), Rakousku (73 %), Estonsku, Finsku a Litvě (všech 72 %) je s tímto aspektem spokojeno, zatímco Francie je jedinou zemí, kde je menšina uspokojena (42 % „spokojená“ oproti 45 % „nespokojená“). Spolu s Francií je míra spokojenosti nejnižší ve Slovinsku (52 %) a na Slovensku (53 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.3 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Rozmanitost médií (%)

Většina respondentů (59 %) je spokojena s příležitostmi občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) chránit demokracii, přičemž 11 % respondentů je „velmi spokojeno“. Třetina respondentů (33 %) vyjadřuje nespokojenost s tímto aspektem demokracie v EU.

Velmi spokojené 11 Celkem spokojené 48 Není to příliš spokojené 26 Vůbec ne satisped 7 Nevím 8 Otázka11.7 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Možnosti občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) chránit demokracii (EU27) (%) Respondenti, kteří jsou spokojeni s příležitostmi občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) chránit demokracii, jsou většinou ve 26 zemích. Spokojenost je obzvláště vysoká v Dánsku, Lucembursku (oba 75 %) a Irsku (74 %). Řecko je jedinou zemí, kde je spokojena menšina respondentů (40 % „spokojených oproti 54 % nespokojených“) a méně než polovina respondentů je spokojena také na Slovensku (47 %) a ve Slovinsku (48 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.7 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Možnosti občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) chránit demokracii (%)

Téměř šest z deseti (58 %) uvedlo, že jsou spokojeni s právním státem v Evropské unii, včetně přibližně jednoho z deseti (11 %), kteří tvrdí, že jsou „velmi spokojeni“. Více než třetina (36 %) vyjadřuje nespokojenost.

Velmi spokojené 11 Celkem spokojeno 47 Není to příliš spokojené 27 Vůbec ne satisped 9 Nevím 6 QA11.5 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Právní stát (tj. respektování nezávislosti soudnictví, integrita a nestrannost volebního systému) (EU27) (%)

Ve 22 zemích je většina spokojena s právním státem v Evropské unii, přičemž respondenti v Irsku (79 %), Dánsku (74 %) a Finsku (73 %) jsou s tímto aspektem spokojeni. Naopak nespokojenost převažuje nad spokojeností ve čtyřech zemích: Slovensko (36 % „spokojené“ oproti 59 % „nespokojené“), Bulharsko (37 % oproti 56 %), Řecko (38 % oproti 60 %) a Slovinsko (45 % oproti 50 %). Stanoviska jsou rozdělena v Chorvatsku (48 % „spokojených“ oproti 48 % „nespokojených“).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím QA11.5 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Právní stát (tj. respektování nezávislosti soudnictví, integrita a nestrannost volebního systému) (%)

Rudanež čtyři z deseti (43 %) jsou spokojena s politickými stranami s ohledem na zájmy lidí, jako jsou oni, a méně než desetina (8 %) říká, že jsou „velmi spokojeni“. Naproti tomu většina (52 %) je s tímto aspektem nespokojena, včetně téměř jedné pětiny (18 %), kteří tvrdí, že nejsou „v žádném případě spokojeni“.

Nevím 5 Velmi spokojeno 8 Celkem spokojeno 35 Není příliš spokojeno 34 Vůbec neuspokojilo 18 Otázka11.8 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Politické strany zohledňující zájmy lidí, jako jste vy (EU27) (%) V deseti zemích jsou respondenti s větší pravděpodobností spokojeni než nespokojeni s politickými stranami s ohledem na zájmy lidí, jako jsou oni, přičemž podíly se pohybují od více než šesti z deseti v Dánsku, Polsku (oba 63 %) a Irsku (62 %) až po 22 % v Řecku a 27 % na Kypru a ve Francii.

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.8 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Politické strany zohledňující zájmy lidí, jako jste vy (%)

Menšina respondentů (41 %) je spokojena s bojem proti dezinformacím ve sdělovacích prostředcích, včetně méně než jednoho z deseti (8 %), kteří jsou „velmi spokojeni“. Naopak více než polovina (52 %) není s tímto aspektem spokojena. Tento podíl zahrnuje 15 %, kteří říkají, že nejsou vůbec spokojeni.

Velmi spokojené 8 Celkem spokojená 33 Není to příliš spokojené 37 Vůbec ne satisped 15 Nevím 7 Otázka11.9 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Boj proti dezinformacím ve sdělovacích prostředcích (tj. nepravdivé, přehnané nebo zkreslené zpravodajské příběhy) (EU27) (%) Spokojenost s bojem proti dezinformacím v médiích převažuje nad nespokojeností v devíti zemích. Polsko (63 %), Irsko (60 %) a Portugalsko (58 %) jsou země, v nichž jsou respondenti s tímto aspektem s největší pravděpodobností spokojeni. Naopak 21 % v Řecku a 27 % na Kypru a ve Francii uvádí, že jsou spokojeni.

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka11.9 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Boj proti dezinformacím ve sdělovacích prostředcích (tj. nepravdivé, přehnané nebo zkreslené zpravodajské příběhy) (%)

O něco více než třetina (35 %) je spokojena s bojem proti korupci, přičemž 8 % uvedlo, že jsou „velmi spokojeni“. Velká většina dotázaných (60 %) však vyjadřuje nespokojenost s tímto aspektem, včetně více než jedné pětiny (22 %), kteří „vůbec nejsou spokojeni“.

Velmi spokojené 8 Celkem spokojené 27 Není to příliš spokojené 38 Vůbec ne satisped 22 Nevím 5 Otázka 11.10 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Boj proti korupci (EU27) (%)

V Irsku (58 %), Polsku (57 %) a Dánsku (48 %) je většina s bojem proti korupci spokojena, zatímco tento názor je v menšině ve zbývajících 24 zemích. Nejnižší úroveň spokojenosti je pozorována v Česku, Řecku (oba 18 %) a na Kypru (20 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „Nespokojený“ Nevím Otázka 11.10 Jak jste spokojen/á s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? Boj proti korupci (%)

Při analýze výsledků sociodemografických charakteristik respondentů lze sledovat konzistentní vzorce úrovně spokojenosti u všech aspektů demokracie v Evropské unii. Zejména míra spokojenosti se obvykle liší podle věku, úrovně vzdělání, socioekonomického statusu a postojů k EU.

Nejmladší respondenti (ve věku 15–24 let) obvykle vyjadřují vyšší míru spokojenosti s většinou aspektů demokracie v EU. Tento model je nejpozoruhodnější, pokud jde o boj proti korupci (40 % oproti 31 % osob starších 55 let) a politické strany zohledňující zájmy lidí, jako jsou oni (48 % oproti 40 %).

Vysoce vzdělanější respondenti jsou pravděpodobnější, že budou spokojeni s každým z konkrétních aspektů. Například ti, kteří ukončili celodenní vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, jsou s větší pravděpodobností spokojeni s dodržováním základních práv (72 % oproti 59 % těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 15 let nebo mladších) a s možnostmi občanské společnosti chránit demokracii (64 % oproti 51 %).

Manažeři jsou s největší pravděpodobností spokojeni s většinou aspektů. Například téměř sedm z deseti (68 %) manažerů je spokojeno s možnostmi občanské společnosti chránit demokracii ve srovnání s 49 % osob v domácnosti.

Respondenti, kteří nikdy nebo jen zřídka nemají problémy s placením svých účtů, jsou mnohem náchylnější než ti, kteří mají po většinu času potíže, aby byli spokojeni s každým aspektem demokracie. To platí zejména pro dodržování základních práv (72 % oproti 49 %) a pro právní stát (63 % oproti 40 %). Tento vzorec je podobný těm, kteří se považují za součást vyšší nebo vyšší střední třídy společnosti ve srovnání s těmi, kteří se považují za dělnickou třídu, a pro ty, kteří tvrdí, že se jejich životní úroveň nezměnila ve srovnání s těmi, kteří zažili zhoršení. Toto zjištění signalizuje, že úroveň spokojenosti s každým aspektem demokracie se zvyšuje s (vnímavým) socioekonomickým statusem respondentů.

Respondenti s pozitivním obrazem EU jsou s větší pravděpodobností spokojeni s každým aspektem než ti, kteří mají negativní obraz. To se týká zejména dodržování základních práv (83 % oproti 36 %) a právního státu (75 % oproti 28 %). Podobně, pokud respondenti souhlasí s tím, že jejich hlas se počítá v EU a v jejich vlastní zemi, s větší pravděpodobností vyjádří spokojenost s každým z těchto aspektů. Například 76 % těch, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas se v EU počítá (oproti 46 % těch, kteří nesouhlasí), a 72 % těch, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas se počítá v jejich vlastní zemi (oproti 42 % těch, kteří nesouhlasí), je spokojeno s možností, aby se jednotliví občané mohli účastnit politického života.

A konečně, míra spokojenosti je vyšší u těch, kteří hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu, zejména pokud jde o svobodné a spravedlivé volby (76 % oproti 61 % těch, kteří nehlasovali).

Otázka 11 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? (% – EU-27)

Svobodné a spravedlivé volby	Svoboda projevu	Možnost jednotlivých občanů podílet se na politickém životě (tj. jako kandidáti ve volbách, členové politických stran)	Rozmanitost médií	Právní stát (tj. respektování nezávislosti soudnictví, integrita a nestrannost systému Eletoral)
EU-27	70	70	61	60	56
Pohlaví
Muž	72	71	61	61	66
Žena	68	69	60	66	57
Věk
15–24	73	73	64	64	63
25–39	71	69	62	61	60
40–54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Vzdělávání (konec)
—15	66	66	53	57	53
16–19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Stále studuje	75	75	66	65	64
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	72	70	58	61	61
Manažeři	78	77	68	65	67
Ostatní bílé obojky	72	72	65	65	63
Manuální pracovníci	65	66	56	59	53
Osoby v domě	62	65	50	53	53
Nezaměstnaní	63	62	53	54	49
V důchodu	70	70	60	60	56
Studenti	75	75	66	65	64
Potíže s placením účtů
Většinu času	56	56	43	51	46
Čas od času	63	64	55	56	54
Téměř nikdy/nikdy	76	75	65	65	63
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	63	61	51	55	50
Nižší střední třída	67	67	56	59	54
Střední třída	73	73	64	62	61
Vyšší střední třída	81	81	72	68	71
Horní třída	81	83	72	67	77
Obraz EU
Pozitivní	84	85	75	74	75
Neutrální	66	66	55	57	53
Negativní	42	39	35	38	26
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	83	83	76	74	74
Nesouhlasit	58	58	46	49	45
Můj hlas se počítá v naší zemi
Souhlasím	81	60	72	71	70
Nesouhlasit	54	54	42	45	41
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	76	75	65	65	64
Žádné	61	62	52	53	51
Vaše životní úroveň má...
Již byla snížena	64	64	54	55	51
Zatím nebyla snížena, ale bude	76	76	67	67	67
Nedošlo ke změně/zvýšení	77	77	68	67	67

Otázka 11 Jak jste či nejste spokojeni s následujícími aspekty demokracie v Evropské unii? (% – EU-27)

Dodržování základních práv	Příležitosti občanské společnosti (tj. občanů, sdružení, nevládních organizací) k ochraně demokracie	Politické strany berouce v úvahu zájmy lidí, jako jste vy	Boj proti dezinformacím ve sdělovacích prostředcích (tj. nepravdivé, přehnané nebo zkreslené zpravodajské příběhy)	Boj proti korupci
EU-27	66	59	43	41	35
Pohlaví
Muž	68	61	43	41	35
Žena	65	59	42	40	35
Věk
15–24	70	63	48	45	40
25–39	68	63	45	43	38
40–54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Vzdělávání (konec)
—15	59	51	35	35	29
16–19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Stále studuje	71	67	50	45	41
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	68	58	42	40	35
Manažeři	74	68	50	43	39
Ostatní bílé obojky	72	63	49	49	39
Manuální pracovníci	62	57	41	41	35
Osoby v domě	58	49	38	36	36
Nezaměstnaní	59	50	29	34	27
V důchodu	64	57	39	36	29
Studenti	71	67	50	45	41
Potíže s placením účtů
Většinu času	49	43	25	31	24
Čas od času	60	52	38	41	35
Téměř nikdy/nikdy	72	64	47	43	36
Zvažte příslušnost k
Dělnická třída	57	50	33	35	29
Nižší střední třída	62	54	38	40	30
Střední třída	70	64	46	44	38
Vyšší střední třída	78	70	57	45	41
Horní třída	86	78	63	42	53
Obraz EU
Pozitivní	83	75	58	53	46
Neutrální	60	54	36	37	29
Negativní	35	30	18	21	17
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	80	75	59	51	46
Nesouhlasit	53	46	28	32	26
Můj hlas se počítá v naší zemi
Souhlasím	77	71	54	48	42
Nesouhlasit	49	42	26	30	25
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	71	65	48	44	37
Žádné	58	52	37	37	32
Vaše životní úroveň má...
Již byla snížena	59	53	34	35	28
Zatím nebyla snížena, ale bude	73	66	52	49	42
Nedošlo ke změně/zvýšení	75	68	54	45	42

2. PŘEZKUM VOLEBNÍHO OBDOBÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU: ČTYŘI ROKY V

Druhá kapitola se zaměřuje na povědomí Evropanů o činnosti Evropské unie a Evropského parlamentu a postoje k nim v posledních letech. Nejprve zkoumá, zda občané četli, viděli nebo slyšeli v médiích něco o Evropském parlamentu a o dojmu, který tyto informace zanechaly. Poté se snaží analyzovat obecné postoje k dopadu činnosti EU a informovanost a míru spokojenosti s nedávnými opatřeními EU a Evropského parlamentu v řadě oblastí politiky.

Z výsledků vyplývá, že informace o Evropském parlamentu zprostředkované médii zanechaly občanům EU příznivý dojem a že převážná většina si je vědoma dopadu, který má EU na jejich každodenní život. Kromě toho je v kontextu poznamenaném rychlými významnými změnami v politikách EU zaměřených na řešení četných krizí úroveň informovanosti o činnosti EU a spokojenosti s ní v posledních letech obecně vysoká. Rok po ruské invazi na Ukrajinu je podpora EU Ukrajině zdaleka tím, co si občané jsou nejvíce vědomi a s nimiž jsou nejvíce spokojeni.

Mediální viditelnost Evropského parlamentu

Povědomí občanů EU o Evropském parlamentu je obecně na velmi vysoké úrovni. Standardní průzkumy Eurobarometru ukázaly, že Evropský parlament od roku 2006 soustavně převyšuje seznam orgánů EU, pokud jde o informovanost. Výsledky posledního standardního průzkumu Eurobarometr provedeného v lednu až únoru 2023 nejsou výjimkou, přičemž téměř devět z deseti uvedlo, že o Evropském parlamentu slyšeli20 Evropská komise, standardní průzkum Eurobarometr 98 – Zimní 2022–2023 (EB 98.2), k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Proto není překvapivé, že v současném průzkumu se jasná většina občanů (62 %, -2 p.b. od října do listopadu 2022) nedávno četla v tisku, viděla na internetu nebo v televizi nebo slyšela v rádiu něco o Evropském parlamentu. Naopak méně než čtyři z deseti (38 %, +2 p.b.) na tuto otázku odpověděly negativně. Tyto údaje zůstaly ve srovnání s říjnem-listopadem 2022 víceméně stabilní.

Č. 38 Ano 62 QA1 Přečetli jste nedávno v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi, nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (EU27) (%) Nejméně tři čtvrtiny respondentů v šesti zemích nedávno něco četly, viděly nebo slyšely o Evropském parlamentu, ať už z internetu, televize nebo rozhlasu: Finsko (85 %), Lotyšsko (79 %), Estonsko, Lucembursko (obě 78 %), Litva (76 %) a Švédsko (75 %). To je v rozporu s 39 % ve Francii, 50 % v Irsku a 53 % v Portugalsku, kteří tuto odpověď poskytli.

Říjen/listopad 2022 Březen 23 Evoluce říjen/listopad 2022 QA1 Přečetli jste nedávno v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi, nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (% – ano) Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 vykazuje deset zemí pokles podílu respondentů, kteří nedávno o Evropském parlamentu něco četli, viděli nebo slyšeli. Největší pokles byl zaznamenán v Portugalsku (53 %, -13 p.b.), Rumunsku (55 %, -12 p.b.) a Maďarsku (68 %, -9 p.b.). Současně se tento podíl respondentů zvýšil v pěti zemích: Dánsko (59 %, +10 p.b.), Finsko (85 %, +6 p.b.), Kypr (71 %, +6 p.b.), Belgie (71 %, +5 p.b.) a Lotyšsko (79 %, +4 procentní body). Tento údaj zůstal stabilní nebo beze změny ve zbývajících 12 zemích.

Muži častěji než ženy říkají, že nedávno něco četli, viděli nebo slyšeli o Evropském parlamentu, a to buď z internetu, televize nebo rádia (66 % oproti 57 %). Tento podíl se navíc zvyšuje s věkem, přičemž dvě třetiny osob ve věku 55 let nebo starších (66 %) uvedly, že nedávno četly, viděly nebo slyšely něco o Evropském parlamentu, ve srovnání s méně než polovinou osob ve věku 15–24 let (49 %).

Čím déle respondenti zůstali ve vzdělávání na plný úvazek, tím pravděpodobněji říkají, že nedávno něco četli, viděli nebo slyšeli o Evropském parlamentu. To platí pro 69 % osob, které ukončily školní docházku ve věku 20 let nebo starší, ve srovnání s 55 % těch, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší. Vedoucí pracovníci (72 %) s největší pravděpodobností na tuto otázku odpoví pozitivně, zejména v porovnání s nezaměstnanými (45 %) a osobami v domácnosti (46 %). Vyšší podíl respondentů, kteří četli, viděli nebo slyšeli něco o Evropském parlamentu, lze nalézt také mezi těmi, kteří nikdy nebo zřídka nemají potíže s placením svých účtů (66 % oproti 49 % těch, kteří mají potíže většinou).

Respondenti, kteří mají pozitivní obraz EU, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní obraz, říkají, že nedávno četli, viděli nebo slyšeli něco o Evropském parlamentu (69 % oproti 61 %), a podobný rozdíl lze pozorovat mezi těmi, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, a těmi, kteří mají negativní obraz (73 % oproti 60 %).

A konečně, vyšší podíl těch, kteří nedávno četli, viděli nebo slyšeli něco o Evropském parlamentu, lze nalézt mezi těmi, kteří si myslí, že jejich hlas se v EU počítá (70 % oproti 56 % těch, kteří si myslí, že jejich hlas se nepočítá) a těmi, kteří hlasovali v posledních evropských volbách (71 % oproti 48 % těch, kteří nehlasovali).

QA1 Přečetli jste nedávno v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi, nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (% – EU)

EU-27	62	38	0
Pohlaví
Muž	66	33	1
Žena	57	43	0
Věk
15–24	49	51	0
25–39	58	42	0
40–54	63	36	1
55+	66	33	1
Vzdělávání (konec)
—15	55	44	1
16–19	61	39	0
20+	69	31	0
Stále studuje	53	47	0
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	67	32	1
Manažeři	72	28	0
Ostatní bílé obojky	65	35	0
Manuální pracovníci	57	43	0
Osoby v domě	46	54	0
Nezaměstnaní	45	55	0
V důchodu	67	32	1
Studenti	53	47	0
Potíže s placením účtů
Většinu času	49	50	1
Čas od času	56	44	0
Téměř nikdy/nikdy	66	34	0
Obrázek tghe EU
Pozitivní	69	31	0
Neutrální	54	46	0
Negativní	61	39	0
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	70	30	0
Nesouhlasit	56	44	0
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	71	29	0
Žádné	48	51	1
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	73	27	0
Neutrální	53	46	1
Negativní	60	39	1

Dojem zanechaný mediálním zpravodajstvím o Evropském parlamentu

Respondenti, kteří nedávno něco četli, viděli nebo slyšeli, byli rovněž dotazováni, zda jim to vyvolalo obecně příznivý nebo nepříznivý dojem z Evropského parlamentu. Většina (56 %) uvádí, že byla ponechána s obecně příznivým dojmem, zatímco třetina (33 %) spontánně uvádí, že dojem byl nepříznivý a jeden z deseti řekl, že to není ani příznivé, ani nepříznivé.

Nevím 1 Ani příznivé, ani nepříznivé (SPONTANEOUS} 10 Obecně nepříznivá 33 Obecně příznivé 56 QA1b Je to, co jste četli, viděli nebo slyšeli, vyvolali obecně příznivý nebo nepříznivý dojem Evropského parlamentu? (EU27) (%) Významné změny lze pozorovat, protože tato otázka byla naposledy položena v září 2015. Zejména podíl těch, kteří říkají to, co četli, viděli nebo slyšeli, vyvolal příznivý dojem o 26 procentních bodů, což je nárůst, který téměř zcela vyplývá z poklesu podílu, který tvrdí, že dojem, který jim zůstal, nebyl příznivý ani nepříznivý (-23 p.b.)21 Jetřebapoznamenat, že v září 2015 jsme byli uprostřed migrační krize a většina dotazovaných měla na mysli smrt Aylana, toto malé dítě nalezené utopeno na tureckém pobřeží. Tento kontext rozhodně hraje roli ve velkém vývoji ve srovnání s předchozí vlnou. Kromě toho je třeba uvést, že spontánní kódy byly pro dotazované osoby viditelnější: v důsledku toho byly tyto spontánní kódy během tohoto období zmíněny vyšším podílem respondentů. . Naopak, podíl těch, kteří říkají, že zprávy, které konzumovali, jim zanechal negativní dojem, zůstal stabilní (-2 p.b.).

Obecně příznivé Obecně nepříznivé Ani příznivé, ani nepříznivé (SPONTÁNNÍ) Nevím QA1B Je to, co jste četli, viděli nebo slyšeli, způsobili obecně příznivým nebo nepříznivým dojmem Evropského parlamentu? (%) Existují velké rozdíly v podílech respondentů, kteří tvrdí, že informace, které obdrželi, jim daly obecně příznivý dojem z Evropského parlamentu. Nejvyšší podíly, které dávají kladnou odpověď, jsou zaznamenány v Irsku (82 %), Chorvatsku (75 %) a Rumunsku (73 %). To je srovnání s 28 % v Řecku, 36 % ve Francii a 44 % v Belgii, kteří říkají, co jim zůstalo s příznivým dojmem.

Vzhledem k velkému pozitivnímu vývoji na úrovni EU od září 2015 vzrostl podíl respondentů, kteří měli obecně příznivý dojem z Evropského parlamentu, ve všech zemích a ve 12 zemích tento nárůst činí nejméně 30 procentních bodů. To platí zejména pro Lotyšsko (70 %, +53 p.b.), Maltu (72 %, +42 procentních bodů) a Irsko (82 %, +37 p.b.).

Mladší a vzdělanější respondenti s větší pravděpodobností prohlašují, že zprávy, které o Evropském parlamentu spotřebovávali, jim zanechaly příznivý dojem. Kladnou odpovědí je zejména 64 % osob ve věku 15–24 let (ve srovnání s 53 % osob ve věku 55 let nebo starších) a 58 % osob, které ukončily plné vzdělávání ve věku 20 let nebo starší (ve srovnání se 48 % osob, které opustily věk 15 let nebo mladší).

Pracovníci bílých límečků (61 %) a manažeři (60 %) s největší pravděpodobností uvádějí, že dojem, který jim zůstal, byl příznivý, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (48 %) a osobami v domácnosti (49 %). Stejně tak ti, kteří nikdy nebo jen zřídka měli problémy s placením svých účtů, mají větší pravděpodobnost, že tuto odpověď poskytnou ve srovnání s těmi, kteří mají potíže většinou (57 % oproti 43 %).

Ti, kteří mají pozitivní obraz EU, mají mnohem větší pravděpodobnost, že řeknou to, co nedávno četli, viděli nebo slyšeli, vyvolali pozitivní dojem z Evropského parlamentu (77 % oproti 12 % těch, kteří mají negativní obraz). To platí i pro ty, kteří souhlasí s jejich hlasem v EU (69 % oproti 40 % těch, kteří nesouhlasí), ti, kteří jsou spokojeni s demokracií v EU (72 % oproti 33 % těch, kteří nejsou spokojeni) a ti, kteří hlasovali v posledních evropských volbách (59 % oproti 47 % těch, kteří nevolili).

QA1b Je to, co jste četli, viděli nebo slyšeli, vyvolali obecně příznivý nebo nepříznivý dojem Evropského parlamentu? (% – EU)

Obecně příznivé	Obecně nepříznivé	Ani příznivé, ani nepříznivé (SPONTANEOUS)	Nevím
EU-27	56	33	10	1
Pohlaví
Muž	55	34	10	1
Žena	56	32	10	2
Věk
15–24	64	26	8	2
25–39	58	31	10	1
40–54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Vzdělávání (konec)
—15	48	39	11	2
16–19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Stále studuje	61	27	10	2
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	54	34	10	2
Manažeři	60	30	9	1
Ostatní bílé obojky	61	29	9	1
Manuální pracovníci	55	35	9	1
Osoby v domě	49	36	12	3
Nezaměstnaní	48	42	9	1
V důchodu	52	35	11	2
Studenti	61	27	10	2
Potíže s placením účtů
Většinu času	43	46	9	2
Čas od času	54	38	7	1
Téměř nikdy/nikdy	57	30	11	2
Obraz EU
Pozitivní	77	14	8	1
Neutrální	44	39	15	2
Negativní	12	83	4	1
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	69	21	9	1
Nesouhlasit	40	49	10	1
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	72	18	9	1
Neuspokojeno	33	56	10	1
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	59	30	10	1
Neuspokojeno	47	41	10	2

Vnímaný dopad EU na každodenní život občanů

Velká většina se domnívá, že opatření EU mají dopad na jejich každodenní život. Přibližně sedm z deseti (71 %) sdílí toto stanovisko, včetně téměř pětiny (18 %), na kterou mají opatření EU „velmi velký“ dopad. Naproti tomu téměř tři z deseti (28 %) se domnívají, že tomu tak není, přičemž 6 % uvedlo, že EU nemá žádný dopad na jejich každodenní život „celkem“.

Ano, velmi mnoho 18 Ano, něco jako 53 Ne. ne moc 22 Vůbec ne 61 Nevím 1 QA12 Řekl byste, že opatření EU mají dopad na váš každodenní život? (EU27) (%) Většina ve všech zemích se domnívá, že opatření EU mají dopad na jejich každodenní život, a to od 87 % na Kypru a na Maltě a 86 % v Lucembursku až po 60 % v Bulharsku, Estonsku, Itálii a Lotyšsku. Itálie, Lotyšsko (39 %) a Estonsko (38 %) jsou také země, kde podíly uvádějící, že EU nemá vliv na jejich život, jsou nejvyšší.

„Ano“ celkem Celkem „ne“ Nevím QA12 Řekl byste, že opatření EU mají dopad na váš každodenní život? (%)

Zaměření na výsledky mezi nejmladšími respondenty ukazuje, že mezi postoji ve věku 15–24 let a postoji obecné populace k této otázce neexistují žádné podstatné rozdíly. Sedm z deseti osob ve věku 15–24 let se domnívá, že opatření EU mají dopad na jejich každodenní život (ve srovnání s průměrem 71 %), přičemž 17 % (ve srovnání s 18 %) uvedlo, že tato opatření mají „velmi velký dopad“. Naopak 28 % (stejně jako průměr EU) se domnívá, že EU nemá dopad na jejich každodenní život.

Ano, velmi mnoho Ano, poněkud Ne, ne moc Ne, vůbec ne Nevím QA12 Řekl byste, že opatření EU mají dopad na váš každodenní život? (% – 15–24 let) Respondenti ve kohortách středního věku (tj. ve věku 25–54) s větší pravděpodobností než mladší nebo starší respondenti souhlasí s tím, že opatření EU mají dopad na jejich každodenní život (74 % oproti 68 % osob ve věku 55 let a 70 % osob ve věku 15–24 let). Navíc u těch, kteří mají vyšší úroveň vzdělání, je větší pravděpodobnost, že opatření EU budou mít dopad. Zejména více než tři čtvrtiny (77 %) osob, které dokončily prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, na tuto otázku odpověděly pozitivně, zatímco méně než šest z deseti (58 %) osob, které dokončily školní docházku ve věku 15 let nebo mladší.

Manažeři (82 %) si myslí, že opatření EU má dopad, zejména ve srovnání s domácími osobami (65 %), a ti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů, jsou o něco pravděpodobnější než ti, kteří mají potíže s poskytnutím této odpovědi častěji (73 % oproti 68 %).

V neposlední řadě respondenti, kteří mají pozitivní obraz EU, s větší pravděpodobností uvádějí, že činnost EU má dopad na jejich každodenní život (79 % oproti 69 % těch, kteří mají negativní obraz). Totéž lze pozorovat u těch, kteří sledují evropskou politiku (81 % oproti 58 % ne) a u těch, kteří hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu (76 % oproti 63 % těch, kteří nevolili).

QA12 Řekl byste, že opatření EU mají dopad na váš každodenní život? (% – EU-27)

„Ano“ celkem	Celkem „ne“
EU-27	71	28
Pohlaví
Muž	73	26
Žena	69	29
Věk
15–24	70	28
25–39	74	25
40–54	74	25
55+	68	30
Vzdělávání (konec)
—15	58	39
16–19	70	29
20+	77	22
Stále studuje	72	26
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	77	22
Manažeři	82	18
Ostatní bílé obojky	76	23
Manuální pracovníci	68	31
Osoby v domě	65	33
Nezaměstnaní	66	32
V důchodu	66	31
Studenti	72	26
Potíže s placením účtů
Většinu času	68	29
Čas od času	68	30
Téměř nikdy/nikdy	73	26
Obraz EU
Pozitivní	79	20
Neutrální	63	35
Negativní	69	30
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	76	23
Žádné	63	35
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	81	19
Nenásledovat	58	39

Povědomí o činnosti Evropského parlamentu v konkrétních oblastech politiky

Při přemýšlení o tématech, která EU, a zejména Evropský parlament, v posledních čtyřech letech jednala, je podpora Ukrajiny (74 %) zdaleka jedním z občanů EU, který nejvíce četl, viděl nebo o něm slyšel. Následují témata související s migrací a azylem (38 %) a Zelená dohoda pro Evropu (37 %). Zahraniční politika (29 %) a hospodářská a sociální obnova (28 %) jsou zmiňovány téměř třemi z deseti, zatímco méně než čtvrtina připomněla, že četla, viděla nebo slyšela o zdraví a ochraně spotřebitele (24 %), demokratických právech a dodržování zásad právního státu (23 %) a Digitální agendě (17 %).

Podpora pro Ukrajinu Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic) Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku) Zahraniční politika {tj. Evropa jako globální hráč) Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě) Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby) Demokratická práva a dodržování zásad právního státu Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem) Nevím QA2 Evropská unie a zejména Evropský parlament se v posledních čtyřech letech zabývaly několika tématy. Které z následujících témat, pokud nějaké, jste četli, viděli nebo slyšeli? (MOŽNOST VÍCE ODPOVĚDÍ) (EU27) (%)

Ve všech členských státech se podpora Ukrajiny řadí na seznam témat, která respondenti v posledních čtyřech letech četli, viděli nebo slyšeli o nich, a zejména Evropský parlament. Podíly, které uvádějí toto téma, se pohybují od 91 % ve Švédsku, 90 % ve Finsku a 89 % v Nizozemsku po 52 % v Polsku, 54 % v Rumunsku a 55 % v Chorvatsku. Toto téma bývá zmiňováno spíše v severských a západních zemích než ve východních zemích.

QA2 Evropská unie a zejména Evropský parlament se v posledních čtyřech letech zabývaly několika tématy. Které z následujících témat, pokud nějaké, jste četli, viděli nebo slyšeli? (Více možností ANSWERS) – Podpora pro Ukrajinu (%)

Ve 24 zemích se otázky související s migrací a azylem řadí mezi tři nejdůležitější témata, která respondenti nejvíce četli, viděli nebo slyšeli. Více než dvě třetiny v Nizozemsku (77 %), Švédsku (71 %) a Finsku (68 %) uvádějí tato témata, zatímco méně než jedna čtvrtina tak činí v Chorvatsku (17 %), Polsku (19 %) a Portugalsku (22 %).

Zelená dohoda pro Evropu patří mezi tři nejlépe hodnocená témata ve 20 zemích, přičemž respondenti ve Finsku (75 %), Švédsku (71 %) a Nizozemsku (69 %) jsou opět s největší pravděpodobností zmiňováni. Na druhé straně spektra respondenti v Portugalsku (18 %), Rumunsku (23 %) a Chorvatsku (24 %) pravděpodobně četli, viděli nebo slyšeli o Zelené dohodě pro Evropu.

QA2 Evropská unie a zejména Evropský parlament se v posledních čtyřech letech zabývaly několika tématy. Které z následujících témat, pokud nějaké, jste četli, viděli nebo slyšeli? (Více možností ANSWERS) – Zelená dohoda pro EU (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku) (%)

Švédsko (60 %), Finsko (54 %), Dánsko a Nizozemsko (oba 48 %) jsou také nejpravděpodobnějšími, kteří četli, viděli nebo slyšeli o zahraničněpolitických otázkách. To je v kontrastu s méně než pětinou, která se zmiňuje o těchto tématech v Portugalsku (12 %), Chorvatsku, Polsku (oba 18 %) a Rumunsku (19 %).

Kypr (59 %) je zdaleka zemí s nejvyšším podílem respondentů, kteří uvedli, že četli, viděli nebo slyšeli o tématech souvisejících s hospodářským a sociálním oživením, následovaní ve Švédsku (44 %) a v Nizozemsku (43 %). Naopak dva z deseti nebo méně uvádějí tato témata v Portugalsku (17 %), Česku (18 %), Bulharsku, Estonsku a Polsku (všechny 20 %).

Kypr (54 %) opět vyniká obzvláště vysokým podílem zmiňovaným zdravím a ochranou spotřebitele, následovaným Slovinskem (38 %) a Finskem (35 %). Vysoký podíl respondentů uvedl, že četl, viděl nebo slyšel o tématech souvisejících s demokratickými právy a dodržováním zásad právního státu ve Finsku (50 %), Švédsku (47 %) a na Kypru (42 %). Švédsko (37 %) je také zemí, kde je digitální agenda nejvíce zmiňována, spolu s Dánskem (35 %) a Kyprem (33 %).

QA2 Evropská unie a zejména Evropský parlament se v posledních čtyřech letech zabývaly několika tématy. Které z následujících témat, pokud nějaké, jste četli, viděli nebo slyšeli? (MOŽNÁ VÍCE ODPOVĚDÍ) (%)

Demokratická práva a dodržování zásad právního státu	Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě)	Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku)	Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem)	Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč)	Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic)	Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby)	Podpora pro Ukrajinu	Ostatní (SPONTANEOUS)	Žádné (SPONTANEOUS)	Nevím
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
BÝT	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
EL	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
IT	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
CY	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
LU	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
AT	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

Bližší pohled na výsledky sociodemografických charakteristik respondentů ukazuje, že mezi tématy, která EU, a zejména Evropský parlament, jednala v posledních čtyřech letech, muži častěji než ženy říkají, že četli, viděli nebo slyšeli o migraci a azylu (41 % oproti 36 %), zahraniční politice (33 % oproti 25 %), demokratickým právům a dodržování zásad právního státu (26 % oproti 20 %) a Digitální agendě (20 % oproti 15 %).

Respondenti ve věku 55 a více let častěji uvádějí migraci a azyl (41 % oproti 34 % u osob ve věku 15–24 let), zahraniční politiku (31 % oproti 24 %), zdraví a ochranu spotřebitele (26 % oproti 21 %) a demokratická práva a dodržování zásad právního státu (25 % oproti 19 %). U nejmladších osob je nejméně pravděpodobné, že si budou vědomi opatření v oblasti Zelené dohody pro Evropu (33 % oproti 37–38 % starších respondentů) a hospodářského a sociálního oživení (22 % oproti 29–30 %).

Manažeři s největší pravděpodobností říkají, že získali informace o každém z témat. To platí zejména pro Zelenou dohodu pro Evropu, o níž se zmiňuje 51 % vedoucích pracovníků, ve srovnání s 25 %, kteří tak činí mezi domácími osobami. Ti, kteří jsou v lepší finanční situaci, se také častěji zmíní o každém z témat. Například 43 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů, tvrdí, že četli, viděli nebo slyšeli o otázkách migrace a azylu, ve srovnání s 29 % těch, kteří mají problémy většinou.

Pravidelní uživatelé internetu jsou s větší pravděpodobností informováni o opatřeních přijatých pro každé z těchto témat. Například ti, kteří používají internet každý den, se častěji zmiňují o Zelené dohodě pro Evropu než ti, kteří ji používají méně často (39 % oproti 22–25 %).

Ti, kteří sledují evropskou politiku, jsou mnohem pravděpodobnější než ti, kteří nemají k dispozici informace o každém z témat, přičemž tento rozdíl je obzvláště široký, pokud jde o migraci a azyl (48 % oproti 25 %), Zelenou dohodu pro Evropu (47 % oproti 24 %) a zahraniční politiku (39 % oproti 16 %).

QA2 Evropská unie a zejména Evropský parlament se v posledních čtyřech letech zabývaly několika tématy. Které z následujících témat, pokud nějaké, jste četli, viděli nebo slyšeli? (MOŽNÁ VÍCE ODPOVĚDÍ) (% – EU-27)

Demokratická práva a dodržování zásad právního státu	Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě)	Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku)	Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem)	Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč)	Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic)	Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby)	Podpora pro Ukrajinu
EU-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Pohlaví
Muž	26	29	39	20	33	41	25	74
Žena	20	28	35	15	25	36	23	73
Věk
15–24	19	22	33	15	24	34	21	76
25–39	22	29	37	18	28	36	23	72
40–54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Vzdělávání (konec)
—15	16	25	21	8	19	29	20	69
16–19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Stále studuje	19	22	37	17	28	36	23	76
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	27	30	40	21	31	41	23	71
Manažeři	30	31	51	26	40	49	29	80
Ostatní bílé obojky	24	29	38	18	29	37	22	71
Manuální pracovníci	21	29	32	15	24	34	23	70
Osoby v domě	15	27	25	11	19	29	18	69
Nezaměstnaní	16	25	32	15	24	31	22	74
V důchodu	25	29	36	15	30	42	25	76
Studenti	19	22	37	17	28	36	23	76
Potíže s placením účtů
Většinu času	16	25	25	12	20	29	20	70
Čas od času	18	26	28	14	22	31	22	67
Téměř nikdy/nikdy	27	30	42	20	33	43	25	77
Používání internetu
Každodenní	24	30	39	19	31	40	25	75
Často/někdy	18	25	25	11	22	33	22	69
Nikdy	16	20	22	7	17	27	19	66
Bez přístupu k internetu	19	18	22	9	23	25	6	66
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	32	37	47	24	39	48	31	77
Nenásledovat	13	18	24	9	16	25	16	69

Spokojenost s činností EU v různých oblastech politiky

Výše uvedená zjištění dokládají, že podpora Ukrajiny je zdaleka tématem, o kterém občané EU v posledních čtyřech letech nejvíce četli, viděli nebo slyšeli o nich, a zejména Evropský parlament. Podpora Ukrajiny je rovněž oblastí, v níž je míra spokojenosti s činností EU nejvyšší, přičemž téměř sedm z deseti (69 %) uvedlo, že jsou „velmi“ nebo „spravedlivě“ spokojeni s tím, co EU dělá. Míra spokojenosti je vysoká i s činností EU v oblasti demokratických práv a dodržování zásad právního státu (64 %) a více než polovina z nich uvádí, že jsou spokojeni s tím, co EU dělá v oblasti zahraniční politiky (54 %), zdraví a ochrany spotřebitele (53 %), digitální agendy a hospodářského a sociálního oživení (v obou případech 51 %).

Méně než polovina respondentů uvádí, že jsou spokojeni se Zelenou dohodou pro Evropu (47 %), zatímco migrace a azyl jsou jedinou oblastí, v níž je s akcí EU spokojena menšina respondentů (43 % „spokojených“ oproti 50 % „neuspokojených“).

Podpora pro Ukrajinu Demokratická práva a dodržování zásad právního státu Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč) Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby) Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě) Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem) Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku) Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic) Velmi spokojená Poměrně spokojená Není příliš spokojená Vůbec nejsem spokojen Nevím QA13 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? (EU27) (%) Na úrovni jednotlivých zemí se nejvyšší podíl respondentů, kteří jsou spokojeni s činností EU ve všech oblastech, nachází v Irsku a Polsku. Jedinou výjimkou je podpora Ukrajiny, přičemž respondenti v Irsku jsou přesto stále nejvíce spokojeni s činností EU. Řecko a v menší míře Bulharsko, Francie, Slovensko a Slovinsko však patří mezi země, které vykazují nejnižší míru spokojenosti.

Téměř sedm z deseti (69 %) je spokojeno s tím, co EU dělá při podpoře Ukrajiny, včetně přibližně jedné pětiny (21 %), kteří říkají, že jsou „velmi spokojeni“. Naproti tomu přibližně čtvrtina (26 %) není s činností EU v této oblasti spokojena.

Většina z25 zemí je spokojena s podporou EU Ukrajině, zejména v Nizozemsku (90 %), Finsku, Irsku a Švédsku (všech 87 %). Slovensko (45 % „spokojené“ oproti 51 % „neuspokojené“) a Řecko (48 % oproti 49 %) jsou jedinými zeměmi, v nichž je většina nespokojena.

Mapa Legenda QA13.8 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Podpora pro Ukrajinu – celkem „spokojená“ (%) Téměř dvě třetiny respondentů (64 %) jsou spokojeny s činností EU v oblasti demokratických práv a dodržování zásad právního státu, přičemž o něco více než jedna z deseti (12 %) uvedla, že jsou „velmi spokojeni“. Tři z deseti vyjadřují nespokojenost s tím, co EU v této oblasti dělá.

Ve 25 zemích je většina respondentů spokojena s činností EU v oblasti demokratických práv a dodržování zásad právního státu. Míra spokojenosti je obzvláště vysoká v Irsku (82 %), Polsku (77 %), Dánsku a Nizozemsku (oba 75 %). Řecko (42 % „spokojené“ oproti 56 % „neuspokojené“) a Slovensko (46 % oproti 48 %) jsou jedinými zeměmi, kde je většina nespokojena, přičemž méně než polovina je splněna také v Bulharsku (46 %) a ve Slovinsku (49 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím Otázka 13.1 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Demokratická práva a dodržování zásad právního státu (%)

Více než polovina (54 %) je spokojena s činností EU v oblasti zahraniční politiky, včetně 9 %, kteří jsou „velmi spokojeni“. Více než třetina (37 %) uvedla, že nejsou spokojeni.

Většina respondentů vyjadřuje spokojenost s tím, co EU dělá v oblasti zahraniční politiky ve 22 zemích, přičemž podíl se pohybuje od 79 % v Irsku, 74 % v Polsku a 69 % v Dánsku až po 38 % ve Francii a Řecku a 39 % ve Slovinsku.

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím QA13.5 Za posledních několik let se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč) (%)

Absolutní většina respondentů (53 %) je spokojena s činností EU v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele, přičemž téměř každý desátý (9 %) uvedl, že jsou „velmi spokojeni“. Čtyři z deseti vyjadřují svou nespokojenost, včetně jednoho z deseti, který „není spokojen“.

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím QA13.7 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby) (%) Ve 22 zemích je většina spokojena s tím, jak EU zachází se zdravím a ochranou spotřebitele, v čele s Polskem (70 %), Irskem (67 %), Belgií a Lucemburskem (oba 66 %). Nejnižší míru spokojenosti s činností EU v této oblasti lze pozorovat v Řecku (29 %), Bulharsku (37 %), Francii a na Slovensku (oba 42 %).

Mírně nad polovinou (51 %) je spokojeno s tím, co EU dělá v souvislosti s hospodářským a sociálním oživením, přičemž jeden z deseti uvedl, že je „velmi spokojen“. Více než čtyři z deseti (42 %) nejsou spokojeni, včetně 11 %, kteří nejsou spokojeni.

V 18 zemích je většina respondentů spokojena s činností EU v oblasti hospodářského a sociálního oživení. Míra spokojenosti je obzvláště vysoká v Polsku (75 %), Irsku a Nizozemsku (oba 71 %), zatímco v Řecku (22 %), v Řecku (22 %), 33 % ve Francii a 34 % v Bulharsku vyjadřuje spokojenost.

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím QA13.2 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě) (%)

Většina respondentů (51 %) je spokojena s činností EU, pokud jde o digitální agendu, přičemž 9 % uvedlo, že jsou „velmi spokojeni“. Přibližně jedna třetina (32 %) není spokojena s činností EU v této oblasti. To je jediná oblast, pro kterou více než jeden z deseti (17 %) odpovídá, že „neví“, zda jsou spokojeni, nebo ne.

Většina respondentů ve 26 zemích uvádí, že jsou spokojeni s tím, co EU dělá v souvislosti s digitální agendou, přičemž podíly se pohybují od dvou třetin nebo více v Polsku (73 %), Irsku (70 %) a na Maltě (66 %) až po 36 % v Řecku, 40 % ve Francii a 43 % v Česku. Je však třeba poznamenat, že nejméně jeden z pěti uvedl, že neví v deseti zemích, zejména ve Francii (25 %), Portugalsku a Švédsku (oba 24 %).

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím QA13.4 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Digitální agenda (tj. zajistit bezpečné, spravedlivé a transparentní online služby a platformy) (%)

Více než čtyři z deseti (47 %) jsou spokojeni s činností EU, pokud jde o Zelenou dohodu pro Evropu, včetně jednoho z deseti, který tvrdí, že je „velmi spokojen“. Menšina (43 %) tvrdí, že jsou nespokojeni a 12 % tvrdí, že nejsou spokojeni.

„Spokojený“ celkem Celkem „neuspokojeno“ Nevím QA13.3 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku) (%) Většina respondentů v 18 zemích je spokojena se Zelenou dohodou pro Evropu, přičemž míra spokojenosti je nejvyšší v Irsku, Polsku (v obou případech 69 %) a Maďarsku (63 %). Naopak 28 % v Česku, 31 % ve Francii a 36 % v Estonsku uvádí, že jsou spokojeni s tím, co EU v této oblasti dělá.

Migrace a azyl jsou jedinou oblastí, v níž respondenti, kteří tvrdí, že jsou s akcí EU spokojeni, jsou v menšině (43 %), přičemž méně než jeden z deseti (8 %) uvedl, že jsou „velmi spokojeni“. Naopak polovina respondentů není spokojena s tím, co EU dělá, včetně 14 % respondentů, kteří „nikoli spokojeni“.

Ve 12 zemích je většina z nich spokojena s činností EU v oblasti migrace a azylu, přičemž nejvyšší míru spokojenosti vykazuje Polsko (70 %), Irsko (66 %) a Litva (60 %). Méně než tři z deseti jsou spokojeny na Kypru (25 %), v Řecku (27 %) a v Nizozemsku (28 %). Stanoviska jsou v Dánsku rozdělena (46 % „spokojeno“ oproti 46 % „neuspokojeno“).

Mapa Legenda QA13.6 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic) – celkem „spokojený“ (%)

Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že nejmladší respondenti jsou nejpravděpodobněji spokojeni s tím, co EU dělá v každé z oblastí testovaných v průzkumu. To je nejzřetelnější, pokud jde o digitální agendu, přičemž šest z deseti osob ve věku 15–24 let je spokojeno ve srovnání se 44 % osob ve věku 55 let a více.

S výjimkou otázek migrace a azylu, čím vyšší je úroveň vzdělání, tím pravděpodobněji budou respondenti spokojeni s činností EU. Například ti, kteří ukončili denní vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, pravděpodobněji vyjádří spokojenost s tím, co EU dělá s digitální agendou (56 % oproti 37 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 15 let nebo mladších) a v oblasti demokratických práv a dodržování zásad právního státu (69 % oproti 56 %).

Respondenti, kteří se nacházejí v lepší finanční situaci, budou pravděpodobněji spokojeni s činností EU v každé z těchto oblastí. To platí zejména pro demokratická práva a dodržování zásad právního státu, u nichž 69 % těch, kteří nikdy nebo zřídka nemají potíže s placením svých účtů, tvrdí, že jsou s činností EU spokojeni, ve srovnání se 45 % těch, kteří mají problémy většinou, a pro hospodářské a sociální oživení (56 % oproti 32 %).

Ti, kteří mají pozitivní obraz EU, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní obraz, že budou spokojeni v každé oblasti, přičemž rozdíl je největší, pokud jde o demokratická práva a dodržování zásad právního státu (82 % oproti 30 %). Míra spokojenosti je rovněž vyšší u těch, kteří sledují evropskou politiku, a u těch, kteří častěji hovoří o evropských politických záležitostech. Například 59 % těch, kteří sledují evropskou politiku (ve srovnání se 41 % těch, kteří nesledují), a 61 % těch, kteří často mluví o evropských politických záležitostech (ve srovnání s 41 % těch, kteří tak nikdy neučiní), je spokojeno s činností EU při řešení hospodářské a sociální obnovy.

QA13 V posledních letech se Evropská unie zaměřila na několik klíčových oblastí politiky. Jak jste spokojen(a) s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? (% – EU-27)

Demokratická práva a dodržování zásad právního státu	Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě)	Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku)	Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem)	Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč)	Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic)	Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby)	Podpora pro Ukrajinu
EU-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Pohlaví
Muž	64	53	48	53	54	43	55	68
Žena	63	51	46	49	53	42	52	70
Věk
15–24	69	55	50	60	58	49	60	74
25–39	65	54	49	59	56	44	55	69
40–54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Vzdělávání (konec)
—15	56	43	42	37	47	41	47	64
16–19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Stále studuje	71	57	49	59	60	49	62	76
Potíže s placením účtů
Většinu času	45	32	34	36	39	30	35	54
Čas od času	58	47	47	50	51	43	50	64
Téměř nikdy/nikdy	69	56	49	54	57	45	57	73
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	70	61	57	61	64	48	60	73
Příležitostně	67	55	50	55	57	45	56	71
Nikdy	55	41	38	42	44	37	45	64
Obraz EU
Pozitivní	82	66	61	65	72	56	69	85
Neutrální	57	45	40	45	45	38	47	64
Negativní	30	27	24	29	24	21	29	40
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	70	59	54	57	61	47	60	74
Nenásledovat	55	41	39	44	45	38	45	63

Kombinace povědomí občanů o činnosti EU v konkrétní oblasti politiky s jejich spokojeností s tímto opatřením poskytuje další vhled. V případě podpory EU Ukrajině s odvoláním (74 %) a spokojenosti (69 %) jsou úzce sladěny. V ostatních sedmi oblastech politiky se informovanost a spokojenost občanů značně liší. Nejvyšší úroveň informovanosti po podpoře Ukrajiny je v oblasti migrace a azylu (38 %) a Zelené dohody pro Evropu (37 %), avšak vykazují nejnižší míru spokojenosti ve srovnání se zbytkem témat (43 % a 47 %).

Ostatní oblasti činnosti EU jsou občanům méně známy, ale vykazují větší spokojenost, jako je digitální agenda se 17 % stažením, ale 51 % spokojeností. Rovněž opatření v oblasti demokratických práv a právního státu připomíná 23 %, ale druhá nejvyšší spokojenost (64 %). Zahraniční politika se nachází na střední úrovni, pokud jde o stažení (29 %), ale má třetí nejvyšší hodnotu spokojenosti (54 %).

74 % 69 % 38 % 43 % 37 % 47 % 29 % 54 % 28 % 51 % 24 % 53 % 23 % 64 % 17 % 51 % Zpětvzetí Spokojenost Podpora pro Ukrajinu Zahraniční politika (tj. Evropa jako globální hráč) Demokratická práva a dodržování právních předpisů Digitální agenda (tj. zajištění bezpečných, spravedlivých a transparentních on-line služeb a platforem) Zdraví a ochrana spotřebitele (tj. budování zdravotní unie nebo podpora udržitelné spotřeby) Hospodářské a sociální oživení (tj. provádění zákona o minimální mzdě) Zelená dohoda pro Evropu (tj. s cílem dosáhnout nulových emisí uhlíku) Migrace a azyl (tj. spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí nebo ochrana vnějších hranic) QA2 Která z následujících témat, pokud existují, jste četli, viděli nebo slyšeli? (% – EU-27) & QA13 Jak jste spokojeni nebo nejste spokojeni s tím, co EU dělá v každé z následujících oblastí? (% – EU-27)

3. ROK PŘED VOLBAMI DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU 2024: OBČANÉ PŘED HLASOVÁNÍM

Třetí kapitola se zabývá postoji občanů k volbám, zejména k evropským volbám. Mimo jiné hodnotí význam, který Evropané přikládají hlasování v evropských a vnitrostátních volbách, zájem a pravděpodobnost, že budou volit v příštích evropských volbách v roce 2024, jejich povědomí o datu voleb, jejich volební chování a jejich názory na důvody, které vedou lidi k volbám či k volbám. Kapitola rovněž obsahuje zaměření na postoje k příštím volbám do Evropského parlamentu mezi mládeží v Evropě.

Celkově mají Evropané tendenci považovat hlasování v evropských i vnitrostátních volbách za velmi osobní význam a mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu. V důsledku toho zůstává pravděpodobnost hlasování v těchto volbách vysoká, přičemž významná část již ví o datu voleb. Co je důležité, zdá se, že občané mají o volby do Evropského parlamentu větší zájem než v podobném okamžiku před posledními volbami v roce 2019, a jsou rovněž obeznámeni s datem voleb.

3.1. Volby do Evropského parlamentu

Význam hlasování ve volbách do Evropského parlamentu

„Vysoký význam“ celkem (3–10) „Střední význam“ celkem (4–7) Celkem „nízký význam“ (1–3) Nevím Března 2023 Říjen/listopad 2022 QA16a Vysvětlete prosím, jak důležité je pro vás osobně hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, kdy 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (%) Význam hlasování ve volbách do Evropského parlamentu zůstal v současném průzkumu ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 víceméně stabilní, přičemž téměř polovina občanů (48 %, +2 procentní body) klade při hlasování velký význam. Téměř čtyři z deseti (38 %, -1 p.b.) se domnívají, že hlasování v evropských volbách je středně důležité, zatímco 13 % (–1 p.b.) těmto volbám přikládá nízký význam.

Stojí za zmínku, že tyto údaje jsou v souladu s údaji zaznamenanými v ekvivalentním čase před posledními volbami do Evropského parlamentu v roce 2019. V průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu provedeném v dubnu 2018 (tj. přibližně 13 měsíců před volbami) přikládalo 49 % hlasů velký význam, zatímco 17 % mu přikládalo nízký význam22 Zjištění průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu z dubna 2018 (EB 89.2) jsou k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA16a Vysvětlete prosím, jak důležité je pro vás osobně hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, kdy 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (% – celkem „Vysoký význam (8–10)“) V 17 zemích je sliznost voleb do Evropského parlamentu uznávána většinou, přičemž nejvyšší podíl uvádí, že hlasování je pro ně velmi důležité v Dánsku, Švédsku (70 %) a Nizozemsku (68 %). V devíti členských státech přikládá většina hlasů v těchto volbách střední význam, zejména v Rumunsku, Itálii (obojí 46 %) a Chorvatsku (45 %). V Belgii přikládají stejné podíly těmto volbám velký význam (43 %) a střední (43 %). A konečně v šesti zemích nejméně jeden z pěti míst má při hlasování v těchto volbách nízký význam, přičemž respondenti v Česku (30 %), Bulharsku (23 %), na Kypru a na Slovensku (oba 22 %) jsou nejpravděpodobnější odpovědí.

V 11 zemích mají respondenti větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu až listopadu 2022, že budou mít velký osobní význam pro hlasování ve volbách do Evropského parlamentu. Litva (53 %, +15 procentních bodů) vyniká obzvláště velkým pozitivním vývojem, následovaným Slovenskem (34 %, +8 procentních bodů) a Finskem (57 %, +7 p.b.). Tento podíl se snížil pouze v Maďarsku (46 %, -6 p.b.), Řecku (49 %, -4 p.b.), Česku (25 %, -3 p.b.) a Irsku (60 %, -3 p.b.), zatímco ve zbývajících 12 zemích zůstal stabilní nebo nezměněn.

Význam hlasování ve vnitrostátních volbách

Přibližně dvě třetiny respondentů (67 %) uvádějí, že je velmi důležité, aby osobně hlasovali ve vnitrostátních volbách. Čtvrtina připisuje střední důležitost hlasování v těchto volbách, zatímco 7 % tvrdí, že je to málo důležité. Tyto údaje se od října do listopadu 2022 nezměnily.

Března 2023 Říjen/listopad 2022 „Vysoký význam“ celkem (8–10) „Střední význam“ celkem (4–7) Celkem „nízký význam“ (1–3) Nevím QA16b A jak důležité je nebo není pro vás důležité volit v národních volbách v (naší ZEMĚ)? (EU27) (%) Ve všech členských státech klade většina respondentů velký osobní význam pro hlasování ve vnitrostátních volbách, přičemž podíl se pohybuje od devíti z deseti ve Švédsku (95 %), Dánsku (91 %) a Nizozemsku (90 %) až po mírně vyšší než polovinu v Bulharsku (51 %), Chorvatsku (52 %), Belgii a Itálii (oba 54 %). V osmi zemích alespoň jeden z deseti přikládá hlasování v těchto volbách nízký význam, zejména v Bulharsku (13 %), na Kypru, v Lotyšsku a na Maltě (všech 11 %).

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA16b A jak důležité je nebo není pro vás důležité volit v národních volbách v (naší ZEMĚ)? (% – celkem „Vysoký význam (8–10)“)

Respondenti častěji přikládají volbám ve vnitrostátních volbách velký význam než volbám do Evropského parlamentu ve všech zemích. Velikost tohoto rozdílu se však v jednotlivých členských státech značně liší. Největší lze nalézt v Česku (vnitrostátní 63 %, EU 25 %), následované Estonskem (vnitrostátní 69 %, EU 35 %) a Slovinskem (vnitrostátní 70 %, EU 38 %). Nejnižší rozdíl lze naopak pozorovat v Itálii, Belgii (vnitrostátních 54 %, EU 43 % v obou zemích), Lucembursku (vnitrostátní 65 %, EU 53 %) a Rumunsku (vnitrostátní 57 %, EU 45 %).

V 11 zemích je pravděpodobnější, že respondenti než v říjnu-listopadu 2022 budou tvrdit, že hlasování ve vnitrostátních volbách je pro ně osobně velmi důležité. Největší nárůst byl zaznamenán v Estonsku (69 %, +13 procentních bodů), v Litvě (73 %, +8 procentních bodů), na Maltě (71 %, +7 p.b.), na Kypru (69 %, +7 procentních bodů) a v Rumunsku (57 %, +7 p.b.). Tento podíl se v sedmi zemích snížil, ale pouze v Lotyšsku (56 %, -14 p.b.) byl tento pokles patrný. Toto číslo zůstalo stabilní nebo nezměněné v devíti zemích.

Význam, který respondenti přikládají hlasování ve vnitrostátních a evropských volbách, se liší podle věku, úrovně vzdělání a sociálně-ekonomického postavení. U respondentů ve věku 25 a více let je větší pravděpodobnost, že než mladší budou mít velký osobní význam pro hlasování ve vnitrostátních volbách (66–70 % oproti 58 %) a evropských (48–50 % oproti 42 %). Stejně tak ti, kteří ukončili denní vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří odešli do 15 let nebo mladší, že mu přikládají velký význam (77 % oproti 63 % ve vnitrostátních volbách, 58 % oproti 38 % v případě voleb do EU).

Vedoucí pracovníci (80 % vnitrostátní, 61 % EU) mají největší pravděpodobnost, že hlasování v těchto volbách budou mít velký význam, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (53 % státními příslušníky, 36 % EU) a domácími osobami (55 % státními příslušníky, 33 % EU). Ti, kteří jen zřídka nebo nikdy nemají problémy s placením svých účtů, jsou mnohem pravděpodobnější než ti, kteří mají potíže častěji říci, že volí ve vnitrostátních volbách (74 % oproti 54 %) a evropské (55 % oproti 35–37 %) voleb je velmi důležité.

Je předvídatelné, že význam, který je přikládán hlasování, souvisí také s pocitem, že se jeho hlas počítá, a s mírou spokojenosti s demokracií jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. Například ti, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas se v EU počítá (67 % oproti 31 % těch, kteří nesouhlasí) a ti, kteří jsou spokojeni s demokracií v EU (59 % oproti 36 % těch, kteří nejsou spokojeni), přikládají větší význam hlasování ve volbách do Evropského parlamentu.

Podobně je u těch, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, pravděpodobnější, že hlasování ve volbách do Evropského parlamentu má velký význam (67 % oproti 33 % těch, kteří mají negativní obraz), stejně jako ti, kteří by chtěli, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu (59 % oproti 33 % těch, kteří by chtěli, aby jeho úloha byla méně důležitá).

QA16a Vysvětlete prosím, jak důležité je pro vás osobně hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, kdy 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (% – EU-27)

Celkem „nízký význam“ (1–3)	„Střední význam“ celkem (4–7)	„Vysoký význam“ celkem (8–10)
EU-27	13	38	48
Pohlaví
Muž	15	37	47
Žena	13	38	48
Věk
15–24	13	42	42
25–39	12	40	48
40–54	14	38	48
55+	13	36	50
Vzdělávání (konec)
—15	21	40	38
16–19	15	41	44
20+	9	33	58
Stále studuje	11	38	48
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	12	39	49
Manažeři	7	32	61
Ostatní bílé obojky	10	40	50
Manuální pracovníci	15	44	41
Osoby v domě	18	48	33
Nezaměstnaní	24	39	36
V důchodu	16	33	51
Studenti	11	38	48
Potíže s placením účtů
Většinu času	24	40	35
Čas od času	15	47	37
Téměř nikdy/nikdy	11	34	55
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	4	29	67
Nesouhlasit	23	45	31
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	6	34	59
Neuspokojeno	21	43	36
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	7	34	59
Méně důležité	23	44	33
Žádná změna	11	37	51

QA16b A jak důležité je nebo není pro vás důležité volit v národních volbách v (naší ZEMĚ)? (% – EU-27)

Celkem „nízký význam“ (1–3)	„Střední význam“ celkem (4–7)	„Vysoký význam“ celkem (8–10)
EU-27	7	25	67
Pohlaví
Muž	6	26	67
Žena	7	25	67
Věk
15–24	8	31	58
25–39	7	27	66
40–54	6	26	67
55+	7	23	70
Vzdělávání (konec)
—15	12	25	63
16–19	8	30	62
20+	4	19	77
Stále studuje	7	28	62
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	5	26	69
Manažeři	3	17	80
Ostatní bílé obojky	5	28	67
Manuální pracovníci	9	32	59
Osoby v domě	11	33	55
Nezaměstnaní	14	32	53
V důchodu	7	20	73
Studenti	7	28	62
Potíže s placením účtů
Většinu času	14	31	54
Čas od času	9	36	54
Téměř nikdy/nikdy	5	20	74
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	2	18	80
Nesouhlasit	11	32	56
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	3	21	75
Neuspokojeno	11	31	58
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	2	17	80
Neutrální	6	32	61
Negativní	15	27	57
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	4	22	74
Méně důležité	11	33	56
Žádná změna	6	21	72

Zájem o příští volby do Evropského parlamentu

Jasná většina respondentů (56 %, +2 procentní body od října do listopadu 2022) má zájem o příští volby do Evropského parlamentu, včetně 15 % (+1 p.b.), kteří tvrdí, že mají „velmi zájem“. Naopak více než čtyři z deseti (43 %, -2 p.b.) říkají, že nemají zájem, a 14 % (-1 p.b.) říká, že nemají zájem. Tyto podíly zůstaly ve srovnání s říjnem-listopadem 2022 stabilní.

Nevím 1 Velmi zajímavé 15 Poněkud zainteresovaný 41 Moc nezajímají 29 Vůbec nezajímají 14 QA15 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (EU27) (%)

Ve srovnání s výsledky pozorovanými v rovnocenném časovém rámci před posledními volbami do Evropského parlamentu lze poznamenat, že podíl respondentů, kteří mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu, je nyní o 6 procentních bodů vyšší než v dubnu 2018, kdy 50 % uvedlo, že mají zájem, a 48 % uvedlo, že nemají zájem23 Zjištění průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu z dubna 2018 (EB 89.2) jsou k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Ve 20 členských státech většina uvádí, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Nizozemsku (75 %), Irsku (66 %) a Německu (65 %). Slovensko (26 %) a Česko (27 %) jsou zdaleka zeměmi, kde je zájem o příští volby nejnižší, následované Francií (40 %) a Bulharskem (41 %).

Velký zájem Poněkud zajímající se Příliš nezajímají Vůbec nezajímají Nevím QA15 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (%)

Ve 14 zemích mají respondenti větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu-listopadu 2022, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu. Úroveň zájmu se zvýšila nejméně o deset procentních bodů v Estonsku (51 %, +14 procentních bodů), Finsku (64 %, +11 procentních bodů) a Lotyšsku (50 %, +10 p.b.). Nicméně podíl zájemců se snížil o sedm procentních bodů v Řecku (49 %) a na Maltě (64 %) a zůstal stabilní nebo nezměněný v 11 zemích.

Stejně jako u významu, který je přikládán hlasování, se úroveň zájmu o příští volby do Evropského parlamentu liší podle věku, úrovně vzdělání a sociálně-ekonomického postavení respondentů. U osob starších 25 let je větší pravděpodobnost, že než mladší respondenti prohlásí, že mají zájem (56–58 % oproti 49 %). Ti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, mají větší sklon říci, že mají zájem ve srovnání s těmi, kteří ukončili školní docházku ve věku 15 let nebo mladší (65 % oproti 45 %). Manažeři (70 %) vykazují nejvyšší zájem, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (41 %), stejně jako ti, kteří nikdy nebo vzácně nespláceli své účty (62 % oproti 40 % těch, kteří mají potíže většinou).

Respondenti žijící ve velkých městech mají větší sklon projevit zájem o příští volby do Evropského parlamentu než ti, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo v menších městech (62 % oproti 54 %).

Kromě toho se v EU počítá s těmi, kdo souhlasí se svým hlasem (76 % oproti 40 % těch, kteří nesouhlasí) a ti, kteří jsou spokojeni s demokracií EU (69 % oproti 43 % těch, kteří nejsou spokojeni) s větší pravděpodobností prohlásí, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu. Míra zájmu je rovněž vyšší u respondentů, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu (79 % oproti 35 % osob s negativním obrazem) a u respondentů, kteří by chtěli, aby hrál významnější úlohu (70 % oproti 39 % těch, kteří by chtěli, aby jeho úloha byla méně důležitá).

QA15 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27)

„Zainteresovaný“ celkem	Celkem „Nedostatek“
EU-27	56	43
Pohlaví
Muž	58	42
Žena	54	45
Věk
15–24	49	49
25–39	56	44
40–54	58	42
55+	58	42
Vzdělávání (konec)
—15	45	54
16–19	53	46
20+	65	34
Stále studuje	56	43
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	61	39
Manažeři	70	30
Ostatní bílé obojky	59	40
Manuální pracovníci	50	49
Osoby v domě	45	54
Nezaměstnaní	41	58
V důchodu	57	42
Studenti	56	43
Potíže s placením účtů
Většinu času	40	59
Čas od času	49	50
Téměř nikdy/nikdy	62	38
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	54	45
Chytré/střední město	54	45
Velké město	62	37
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	76	24
Nesouhlasit	40	59
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	69	30
Neuspokojeno	43	56
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	79	20
Neutrální	47	52
Negativní	35	64
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	70	30
Méně důležité	39	61
Žádná změna	54	44

Výsledky této otázky rovněž poukazují na skutečnost, že zájem občanů o volby souvisí s úrovní jejich příjmů. Evropští občané s nižšími příjmy mají o volby do Evropského parlamentu v roce 2024 zájem pouze 44 %. Jedná se o jedinou příjmovou skupinu, v níž máme ve volbách zájem více občanů (55 %) než těch, kteří mají zájem (44 %).

U čtyř vyšších příjmových skupin (kvintilů) je většina občanů, kteří se o volby zajímají: od 53 % zájemců o volby ve druhém kvintilu (stále pod průměrem EU) až po zájem o tyto volby více než dvě třetiny občanů EU v nejvyšším příjmovém kvintilu (68 %).

56 % 44 % 53 % 59 % 65 % 68 % EU-27 Třetí kvintil Čtvrtý kvintil 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 1. příjem kvintil (nejnižší) 2. kvintil Pátý příjem kvintil (nejvyšší) QA15 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27) & SD17 Celkový disponibilní příjem domácnosti (kvintil) (% – celkem „zainteresovaný“) Poznámka: v původním grafu byl „3.kvintil“ místo „4. kvintilu“.

Zájem o evropské volby 2024 je také mnohem vyšší u těch, kteří sledují politiku Evropské unie (75 % z nich se zajímá o volby do Evropského parlamentu2024), než u těch, kteří nesledují politiku EU (33 %).

80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % EU-27 56 % 43 % 75 % 25 % 33 % 66 % Sledujte Nenásledovat „Zainteresovaný“ celkem Celkem „Nedostatek“ QA15Příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27) & QA3 Řekli byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie: (% – celkem „zainteresovaný“)

Znalost data příštích voleb do Evropského parlamentu

Téměř tři z deseti (28 %) správně naznačují, že příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu nebo červnu 2024, což představuje nárůst o tři procentní body od října do listopadu 202224 Květen/červen 2024“ byl považován za správnou odpověď, neboť přesné datum voleb v době práce v terénu ještě nebylo dohodnuto. . Podíl, který správně vybere rok voleb, ale nespecifikuje žádný měsíc nebo označuje špatný měsíc, se také zvýšil (+6 p.b.) a nyní činí 17 %. Jedno čtvrtletí (+1 p.b.) poskytuje nesprávnou odpověď tím, že říká, že volby se budou konat v roce 2023 (4 %, +3 p.b.) nebo v roce 2025 (10 %, -3 p.b.), nebo uvedením jiného data (11 %, +1 p.b.).

Letos/později v letošním roce/V roce 2023 4 Příští rok/v roce 2024/každý měsíc v roce 2024 (ale květen nebo červen) 17 V květnu nebo červnu 2024 28 Za dva roky/v roce 2025/každý měsíc v roce 2025 10 Jiné/jiné datum 11 Nevím 30 QA14 Podle Vašeho názoru, kdy se zde budou konat příští volby do Evropského parlamentu (NÁŠ ZEMĚ)? (EU27) (%)

Úroveň znalostí o příštím datu voleb do Evropského parlamentu je nyní výrazně vyšší (+9 p.b.), než tomu bylo v podobném okamžiku před posledními volbami do Evropského parlamentu v roce 2019. Přibližně 13 měsíců před těmito volbami v dubnu 2018 19 % správně určilo datum voleb (květen 2019) a 13 % vědělo pouze to, že se uskuteční v příštím roce25 Zjištění průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu z dubna 2018 (EB 89.2) jsou k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

V jednotlivých zemích existují velké rozdíly v úrovni znalostí o datu voleb do Evropského parlamentu. Ve 14 členských státech nejméně tři z deseti správně určily jako datum voleb květen nebo červen 2024, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Belgii (47 %), Maďarsku (44 %) a na Kypru (43 %). Na opačném konci stupnice vykazuje 9 % ve Francii, 13 % ve Španělsku a 16 % v Irsku správné znalosti přesného data (květen nebo červen 2024).

Nizozemsko (37 %), Švédsko (34 %), Polsko a Dánsko (oba 32 %) jsou země, kde respondenti s největší pravděpodobností poskytnou nesprávnou odpověď. Více než polovina v Portugalsku (59 %), Francii a Španělsku (oba 53 %) tvrdí, že neví.

Celkem „Správná znalost měsíce a roku“ Celkem „Správná znalost roku, avšak nikoli měsíc“ Celkem „Nesprávná odpověď“ Nevím QA14 Podle vás, kdy se zde budou konat příští volby do Evropského parlamentu (naše země)? (%)

V 17 zemích vzrostla úroveň znalostí o datu příštích voleb do Evropského parlamentu od října do listopadu 2022. To platí zejména v Lotyšsku (32 %, +15 procentních bodů), Rumunsku (42 %, +12 procentních bodů) a Litvě (30 %, +11 procentních bodů). Úroveň znalostí se snížila na Maltě (27 %, –24 p.b.), Lucembursku (26 %, -13 p.b.), Polsku (27 %, -7 p.b.) a Irsku (16 %, -6 p.b.), zatímco podíl poskytující správnou odpověď zůstal v šesti členských státech stabilní nebo nezměněný.

Sociodemografická zjištění poukazují na to, že respondenti v kohortách středního věku (ve věku 25–54) mají o něco větší pravděpodobnost, že než mladší a starší respondenti správně určí datum příštích voleb do Evropského parlamentu (29–30 % oproti 24–26 %).

Zdá se však, že větší úlohu hraje úroveň vzdělání a sociálně-ekonomická situace respondentů. Ti, kteří dokončili prezenční vzdělání ve věku 16 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří dokončili ve věku 15 let nebo mladších, aby uvedli správné datum (29–30 % oproti 18 %). Manažeři a další bílé obojky jsou také pravděpodobnější, že správně odpoví na otázku (35–36 % oproti 14 % osob v domácnosti), stejně jako ti, kteří mají potíže s placením účtů čas od času nebo zřídka/nikdy (27–29 % oproti 17 % těch, kteří mají potíže většinou).

Respondenti žijící ve velkých městech pravděpodobněji znají datum voleb než ti, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo menších městech (32 % oproti 25–27 %).

Úroveň znalostí je rovněž vyšší u těch, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu (34 % oproti 24 % těch, kteří mají negativní obraz) a mezi těmi, kteří hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu (33 % oproti 18 % těch, kteří nehlasovali).

QA14 Podle vás, kdy se zde budou konat příští volby do Evropského parlamentu (naše země)? (%)

Celkem „Správná znalost měsíce a roku“	Celkem „Správná znalost roku, avšak nikoli měsíc“	Celkem „Nesprávná odpověď“
EU-27	28	17	25
Pohlaví
Muž	28	18	26
Žena	27	16	25
Věk
15–24	24	15	27
25–39	29	18	27
40–54	30	18	25
55+	26	17	25
Vzdělávání (konec)
—15	18	12	25
16–19	29	17	25
20+	30	19	27
Stále studuje	24	17	25
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	30	21	25
Manažeři	35	20	26
Ostatní bílé obojky	36	19	24
Manuální pracovníci	26	26	28
Osoby v domě	14	14	30
Nezaměstnaní	18	11	28
V důchodu	25	16	24
Studenti	24	17	25
Potíže s placením účtů
Většinu času	17	15	28
Čas od času	27	18	28
Téměř nikdy/nikdy	29	17	25
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	25	16	26
Chytré/střední město	27	15	26
Velké město	32	19	25
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	33	20	24
Žádné	18	13	29
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	34	20	25
Neutrální	25	15	26
Negativní	24	15	28

Pravděpodobnost hlasování v příštích volbách do Evropského parlamentu

Po mírném poklesu mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022 zůstala pravděpodobnost, že budou volit v příštích evropských volbách, v současném průzkumu stabilní, přičemž přibližně dvě třetiny (67 %, beze změny) uvedly, že budou pravděpodobně volit v těchto volbách, pokud by se konaly příští týden (7–10 na stupnici od 1 do 10).

Celkem „Stejně“ (7–10) „Neutrální“ celkem (5–5) Celkem „nepravděpodobně“(1–4) Března 2023 Říjen/listopad 2022 QA22 Pokud by se příští volby do Evropského parlamentu měly konat příští týden, jak pravděpodobně byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (EU27) (%)

Podobná otázka byla zahrnuta do průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu v dubnu 2018. Na stupnici od 1 do 10 byli respondenti dotazováni, jak je pravděpodobné, že budou volit v příštích volbách do Evropského parlamentu, které se budou konat v květnu 2019, přičemž 58 % uvedlo, že tak pravděpodobně učiní (7–10)26 Je třeba poznamenat, že výsledky na úrovni EU v roce 2018 zahrnovaly i Spojené království. Zjištění průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu z dubna 2018 (EB 89.2) jsou k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Ačkoli tato otázka byla formulována jinak a srovnání by mělo být vykládáno s opatrností, mohlo by to nicméně znamenat, že občané mají v současné době větší sklon účastnit se voleb do Evropského parlamentu v roce 2024 než v podobném okamžiku před volbami v roce 2019.

Většina ve všech zemích uvádí, že by pravděpodobně hlasovaly ve volbách do Evropského parlamentu, pokud by se konaly příští týden, přičemž podíly se pohybují od více než osmi z deseti v Nizozemsku (87 %), Dánska a Švédska (oba 83 %) až po 50 % v Česku, 53 % v Chorvatsku a 55 % v Bulharsku. Nejméně jedna čtvrtina uvádí, že v Česku (29 %), ve Slovinsku (27 %), v Bulharsku, na Kypru a ve Francii (všechny 25 %).

Říjen/listopad 2022 Březen 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA22 Pokud by se příští volby do Evropského parlamentu měly konat příští týden, jak pravděpodobně byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (% – celkem „Stejně“ (7–10))

Pravděpodobnost hlasování v příštích evropských volbách vzrostla v deseti zemích od října do listopadu 2022, zejména v Litvě (71 %, +12 p.b.), na Kypru (61 %, +10 p.b.) a v Estonsku (59 %, +10 p.b.). Podíl těch, kteří tvrdí, že budou pravděpodobně volit v těchto volbách, se snížil o sedm procentních bodů v Lotyšsku (59 %) a o tři nebo čtyři body v dalších šesti zemích. Tento podíl respondentů zůstal stabilní nebo nezměněný v deseti zemích.

Pravděpodobnost volby do Evropského parlamentu se zvyšuje s tím, jak se zvyšuje věk, úroveň vzdělání a sociálně-ekonomický status respondentů.

Osoby ve věku 25 a více let mají větší sklon k tomu, aby uvedly, že budou pravděpodobně volit, pokud by se tyto volby konaly příští týden (68–70 % oproti 55 % osob ve věku 15–24 let), stejně jako ti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší (78 % oproti 59 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladších). Manažeři (81 % oproti 54 % nezaměstnaných) a ti, kteří nikdy nebo vzácně nemají potíže s placením svých účtů (73 % oproti 52–58 % těch, kteří mají problémy častěji), také častěji říkají, že budou volit.

Respondenti, kteří často hovoří o evropských politických záležitostech (84 % oproti 49 % těch, kteří tak nikdy neučiní) a ti, kteří sledují evropskou politiku (80 % oproti 51 % těch, kteří ne) říkají, že by hlasovali, pokud by se volby konaly zítra, stejně jako ti, kteří již hlasovali v posledních evropských volbách (88 % oproti 34 % těch, kteří nevolili). V neposlední řadě hraje roli také dotázaná dotázaná z Evropského parlamentu, přičemž 85 % těch, kteří mají pozitivní obraz, je pravděpodobnější, že budou hlasovat, ve srovnání s 51 % těch, kteří mají negativní image.

QA22 Pokud by se příští volby do Evropského parlamentu měly konat příští týden, jak pravděpodobně byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (% – EU-27)

Celkem „nepravděpodobně“(1–4)	„Neutrální“ celkem (5–5)	Celkem „Stejně“ (7–10)
EU-27	17	15	67
Pohlaví
Muž	17	15	66
Žena	16	15	67
Věk
15–24	21	17	55
25–39	17	15	68
40–54	16	14	70
55+	16	14	69
Vzdělávání (konec)
—15	25	15	59
16–19	18	17	64
20+	11	11	78
Stále studuje	19	15	58
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	13	15	72
Manažeři	8	11	81
Ostatní bílé obojky	13	16	71
Manuální pracovníci	19	18	63
Osoby v domě	24	19	56
Nezaměstnaní	32	13	54
V důchodu	17	12	70
Studenti	19	15	58
Potíže s placením účtů
Většinu času	28	18	52
Čas od času	21	20	58
Téměř nikdy/nikdy	13	12	73
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	16	15	67
Chytré/střední město	18	16	65
Velké město	14	13	71
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	3	9	88
Žádné	40	23	34
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	5	8	85
Neutrální	19	19	60
Negativní	33	16	51

Důvody hlasování ve volbách do Evropského parlamentu

Nejvíce zmiňované důvody, proč respondenti říkají, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, jsou proto, že je jejich povinností jako občanů (38 %, +1 p.b. od října do listopadu 2022), protože obvykle volí v politických volbách a protože chtějí podpořit politickou stranu (oba 36 %, +2 p.b.). Pořadí těchto důvodů se ve srovnání s říjnem-listopadem 2022 nezměnilo. Další důvody uvedené nejméně jedním z pěti důvodů jsou: chtějí změnit věci hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu (29 %, beze změny), chtějí podpořit konkrétního kandidáta (23 %, +1 p.b.), chtějí vyjádřit svou nespokojenost (21 %, -2 p.b.) a chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii (21 %, žádná změna).

Března 2023 Říjen/listopad 2022 Je to jejich povinnost občanů Chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu. Většinou volí v politických volbách Chtějí podpořit politickou stranu Chtějí podpořit konkrétního kandidáta Chtějí vyjádřit svou nespokojenost Chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii Chtějí se vyhnout volebnímu úspěchu jiných politických stran, které nemají rádi. Chtějí podpořit vládu (NATIONALITY) Politické a společenské otázky, které jsou v jejich zájmu, jsou vzneseny během volební kampaně. Chtějí vyjádřit nespokojenost s Evropskou unií Chtějí vyjádřit nespokojenost s vládou (NATIONALITY) Informace, které obdrželi během kampaně, je přesvědčily, aby šli volit. Nevím QA17ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (EU27) (%) Ve 14 zemích je nejzmiňovanějším důvodem, proč lidé volit ve volbách do Evropského parlamentu, je, že je to jejich povinnost jako občanů. Obvykle je hlasování v politických volbách nejčastějším důvodem, který respondenti v pěti zemích uvedli, a kteří chtějí podpořit politickou stranu na prvním místě seznamu důvodů v dalších pěti zemích. V Nizozemsku a Švédsku je nejčastěji uváděna skutečnost, že chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu, zatímco na Slovensku je zájem o podporu konkrétního kandidáta nejvyšší.

Být občany je jedním ze tří hlavních důvodů, proč lidé volit v evropských volbách ve 20 zemích, s nejvyšším podílem v Litvě (61 %), na Kypru (52 %), Lotyšsku a Lucembursku (v obou zemích 51 %). U respondentů je nejméně pravděpodobné, že tento důvod zvolí v Česku (17 %), v Polsku a na Slovensku (oba 27 %).

V 17 zemích se obvykle hlasování v politických volbách řadí mezi tři hlavní důvody. Nejčastěji to uvádějí respondenti ve Švédsku (47 %), Dánsku (46 %) a Finsku (44 %). U těch v Lotyšsku (21 %), Estonsku (24 %), Belgii a na Slovensku (oba 25 %) je nejméně pravděpodobné, že to budou uvádět jako důvod.

Snaha o podporu politické strany je jedním ze tří hlavních důvodů, o nichž se předpokládá, že vedou lidi k volbám ve 23 členských státech. Tyto podíly jsou obzvláště vysoké v Řecku (65 %), na Maltě (61 %) a na Kypru (58 %). To je vybráno méně než tři z deseti v Estonsku, Francii, Lotyšsku a Lucembursku (všech 29 %).

Chtějí podpořit politickou stranu Většinou volí v politických volbách Je to jejich povinnost občanů Chtějí podpořit konkrétního kandidáta Chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu. QA17ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (Max. 4 ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí)

Respondenti ve Švédsku (51 %), Nizozemsku (48 %) a Finsku (43 %) si myslí, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože chtějí věci změnit. Tento důvod je nejméně pravděpodobný v Polsku, Portugalsku (jak 21 %), Francii a Slovinsku (oba 22 %).

Nejvyšší podíl, který uvádí, že chce podpořit konkrétního kandidáta jako důvod, který vede k volbám do Evropského parlamentu, se nachází na Kypru (53 %), na Maltě (52 %), v Řecku a v Litvě (oba 39 %), zatímco v Nizozemsku, Španělsku (oba 13 %) a ve Švédsku (14 %).

Nejméně jedna čtvrtina ve Francii, Nizozemsku (31 %) a Belgii (25 %) uvádí jako důvod, proč lidé volí, že chtějí vyjádřit svou nespokojenost, zatímco 8 % v Litvě, 10 % v Bulharsku a 11 % na Kypru tento důvod uvádí.

Respondenti v Dánsku, Řecku a Slovinsku (všech 27 %) uvádějí, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii, zatímco ti na Kypru (12 %), Rumunsku (15 %) a Belgii (16 %) tak činí nejméně.

QA17ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (%)

EU-27	BÝT	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	IT	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Je to jejich povinnost občanů	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
Většinou volí v politických volbách	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
Chtějí podpořit politickou stranu	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
Chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu.	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
Chtějí podpořit konkrétního kandidáta	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
Chtějí vyjádřit svou nespokojenost	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
Chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
Chtějí podpořit vládu (NATIONALITY)	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
Chtějí se vyhnout volebnímu úspěchu jiných politických stran, které nemají rádi.	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Politické a společenské otázky, které jsou v jejich zájmu, jsou vzneseny během volební kampaně.	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
Chtějí vyjádřit nespokojenost s Evropskou unií	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
Chtějí vyjádřit nespokojenost s vládou (NATIONALITY)	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
Chtějí ovlivnit, kdo se stane příštím předsedou Evropské komise	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
Informace, které obdrželi během kampaně, je přesvědčily, aby šli volit.	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Zároveň se konaly další důležité volby	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Nevím	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Ostatní (spontánní)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Žádné (spontánní)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Podíl respondentů, kteří uvádějí, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože je jejich povinností jakožto občanů, se od října do listopadu 2022 zvýšil ve 14 zemích, zejména v Lucembursku (51 %, +13 procentních bodů), Litvě (61 %, +10 p.b.) a Rumunsku (37 %, +8 procentních bodů). Tento podíl se snížil v osmi zemích, přičemž největší pokles byl zaznamenán ve Švédsku (37 %, -8 p.b.), Portugalsku (41 %, -8 p.b.), Česku (17 %, -7 p.b.). Tento podíl respondentů zůstal stabilní nebo nezměněný v pěti zemích.

Ve 12 zemích mají respondenti větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu až listopadu 2022, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože obvykle volí politické volby. Nárůst o šest procentních bodů je patrný ve Finsku (44 %) a Litvě (41 %), zatímco tento podíl se na Kypru (33 %, –4 p.b.) a Estonsku (24 %, -3 p.b.) jen mírně snížil a ve 13 zemích zůstal stabilní nebo beze změny.

Nárůst podílu respondentů, kteří tvrdí, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože chtějí podpořit politickou stranu, jsou zaznamenány ve 12 členských státech. Jedná se o nejméně deset procentních bodů na Maltě (61 %, +18 p.b.), Lotyšsku (29 %, +13 procentních bodů) a Řecku (65 %, +10 p.b.). Pokles je zaznamenán pouze na Kypru (58 %, -7 p.b.) a v Česku (33 %, -5 p.b.), zatímco ve 13 zemích je tento podíl respondentů stabilní nebo zůstal nezměněn.

Sedm zemí vykazuje nárůst podílu respondentů, kteří uvedli, že chtějí podpořit konkrétního kandidáta jako důvod vedoucí k volbám, nejvýrazněji na Maltě (52 %, +7 p.b.), Portugalsku (34 %, +6 p.b.) a Belgii (25 %, +6 p.b.). Pokles je zaznamenán v Česku (30 %, –5 p.b.), na Slovensku (35 %, -4 p.b.), v Estonsku (37 %, -3 p.b.), v Německu (15 %, -3 p.b.) a v Nizozemsku (13 %, -3 p.b.). Tento podíl zůstal stabilní nebo nezměněný v 15 zemích.

Podíl respondentů, kteří tvrdí, že lidé hlasují vyjádřit podporu Evropské unii, se od října do listopadu 2022 v osmi zemích mírně zvýšil, zejména v Estonsku (19 %, +5 p.b.), Dánsku, Řecku, Slovinsku (všech 27 %, –4 procentních bodů) a na Kypru (12 %, -4 p.b.). Tento podíl respondentů klesl v pěti zemích, zejména na Maltě (24 %, –10 p.b.), Lucembursku (23 %, –5 p.b.) a Švédsku (18 %, -4 p.b.) a ve 14 zemích zůstal stabilní nebo beze změny.

Respondenti v současné době častěji než v říjnu až listopadu 2022 uvádějí, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, aby vyjádřili nespokojenost v Lucembursku (23 %, +6 procentních bodů), Švédsku (22 %, +5 p.b.), Lotyšsku (17 %, +5 procentních bodů) a Nizozemsku (31 %, +3 p.b.). Tento podíl se naopak snížil v Řecku (16 %, –7 p.b.), Francii (31 %, -4 p.b.), Itálii (22 %, -4 p.b.), Bulharsku (10 %, –4 p.b.) a Německu (20 %, -3 p.b.) a v 18 členských státech zůstal stabilní nebo nezměněn.

Sociodemografická analýza ukazuje, že ženy mají o něco větší pravděpodobnost, že budou říkat, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože je jejich povinností občanů (40 % oproti 36 %). Kromě toho respondenti ve věku 55 a více let častěji uvádějí, že lidé volí, protože je jejich povinností jako občanů (40 % oproti 35 % osob ve věku 15–24 let) a že obvykle volí v politických volbách (39 % oproti 32 %), zatímco u osob ve věku 15–24 let je nejpravděpodobnější, že chtějí věci změnit jako důvod (33 % oproti 28 % osob starších 55 let).

Čím déle respondenti zůstávají ve vzdělávání na plný úvazek, tím pravděpodobněji říkají, že lidé volí, protože chtějí věci změnit (31 % těch, kteří ukončili školní docházku ve věku 20 a více let oproti 25 % těch, kteří odešli do 15 let nebo mladší), a proto, že chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii (24 % oproti 17 %).

Respondenti, kteří mají nejmenší potíže s placením svých účtů, častěji říkají, že lidé volí, protože je to jejich povinnost občanů (40 % oproti 32–33 % těch, kteří mají čas od času potíže nebo častěji), protože obvykle volí v politických volbách (38 % oproti 31–34 %) a protože chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii (23 % oproti 18 %). Naopak ti, kteří mají problémy většinou, se více přiklánějí k tomu, že chtějí podpořit konkrétního kandidáta jako důvod k volbám (28 % oproti 21 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže).

A konečně, ti, kteří hlasovali v posledních evropských volbách, jsou pravděpodobnější než ti, kteří nehlasovali, že lidé volí, protože je jejich povinností občanů (43 % oproti 28 %), protože obvykle volí v politických volbách (39 % oproti 32 %), podporovat politickou stranu (38 % oproti 33 %), změnit věci (31 % oproti 26 %) a vyjádřit svou podporu Evropské unii (23 % oproti 18 %).

QA17ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (% – EU-27)

Je to jejich povinnost občanů	Chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu.	Chtějí ovlivnit, kdo se stane příštím předsedou Evropské komise	Chtějí vyjádřit svou nespokojenost	Chtějí podpořit vládu (NATIONALITY)	Chtějí vyjádřit nespokojenost s vládou (NATIONALITY)	Chtějí vyjádřit nespokojenost s Evropskou unií	Většinou volí v politických volbách	Chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii	Politické a společenské otázky, které jsou v jejich zájmu, jsou vzneseny během volební kampaně.	Chtějí se vyhnout volebnímu úspěchu jiných politických stran, které nemají rádi.	Chtějí podpořit politickou stranu
EU-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Pohlaví
Muž	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Žena	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Věk
15–24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25–39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40–54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Vzdělávání (konec)
—15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16–19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Stále studuje	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Manažeři	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Ostatní bílé obojky	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Manuální pracovníci	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Osoby v domě	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Nezaměstnaní	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
V důchodu	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Studenti	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Potíže s placením účtů
Většinu času	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
Čas od času	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Téměř nikdy/nikdy	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Neutrální	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Negativní	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Důvody, proč se neúčastní voleb do Evropského parlamentu

Nejčastěji uváděným důvodem respondentů, proč lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, je přesvědčení, že jejich hlasování nic nezmění (47 %, od října do listopadu 2022 žádná změna). Více než třetina lidí tvrdí, že lidé nehlasují, protože nemají zájem o politiku obecně (37 %, +3 p.b.) nebo proto, že nedůvěřují politickému systému obecně (36 %, +2 p.b.).

Další důvody, které uvádí přibližně jedna pětina nebo více, jsou: mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká (23 %, +1 p.b.), obvykle nevolí v politických volbách, nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem (oba 22 %, +1 p.b.), jsou proti Evropské unii (19 %, žádná změna), jsou přesvědčeni, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni (19 %, -1 p.b.) a moc dobře nevědí, jaká je úloha Evropského parlamentu (19 %, -2 p.b.).

S výjimkou podílu, který tvrdí, že nemá o politiku obecně zájem, který se mírně zvýšil (+3 p.b.), zůstávají všechny ostatní údaje od října do listopadu 2022 stabilní.

Nezajímají se o politiku obecně Věří, že jejich hlasování nic nezmění. Jsou proti Evropské unii Nevědí moc dobře, jaká je role Evropského parlamentu. Domnívají se, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni. Nevědí dost o postoji různých politických stran k evropským záležitostem. Chybí jim čas, jsou příliš zaneprázdněni Nedůvěřují politickému systému obecně Čelí některým praktickým problémům, které jim brání v hlasování (obtížnost dostat se do volebních místností, zdravotní postižení, zdravotní problémy atd.) Nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem. Témata diskutovaná v průběhu kampaně se nezajímají. Mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká. Většinou nevolí v politických volbách. Nejsou si vědomi voleb Nevědí, kde nebo jak hlasovat Nevím Března 2023 Říjen/listopad 2022 QA18ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (EU27) (%)

V 19 členských státech je přesvědčení, že jejich hlasování nic nezmění, prvním nejčastěji zmiňovaným důvodem, proč lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu. Ve čtyřech zemích je nejčastějším důvodem, proč se respondenti nezajímají o politiku obecně, zatímco nedůvěra v politický systém obecně stojí na prvním místě v dalších čtyřech zemích.

Ve všech zemích je přesvědčení, že jejich hlasování nic nezmění, prvním nebo druhým nejčastěji uváděným důvodem, který respondenti uvedli, aby lidé nehlasovali ve volbách do Evropského parlamentu. Podíly se pohybují od 67 % v Nizozemsku, 59 % ve Finsku a 58 % v Litvě až po 34 % v Portugalsku, 35 % v Polsku a 37 % v Rumunsku.

„Nezajímají se o politiku obecně“ patří mezi tři hlavní důvody, proč lidé nehlasují ve 25 zemích. Nejvyšší podíl respondentů, kteří to uvedli, je zjištěn v Litvě (51 %), Slovinsku (48 %) a Finsku (46 %). Na druhém konci spektra je tento důvod nejméně pravděpodobný v Rakousku (29 %), Portugalsku (31 %) a Polsku (32 %).

Věří, že jejich hlasování nic nezmění. Nedůvěřují politickému systému obecně Nezajímají se o politiku obecně QA18ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (Max. 4 ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí) Nedůvěra v politický systém obecně patří mezi tři nejlepší odpovědi ve 23 členských státech. Řecko (64 %) a Kypr (58 %) vynikají obzvláště vysokými podíly, které tento důvod volí pro nehlasování, následované Litvou (46 %). V Polsku (23 %), Finsku a Švédsku (obojí 27 %) tuto odpověď poskytuje přibližně čtvrtina nebo méně.

Respondenti v Dánsku, Švédsku (47 %) a Nizozemsku (41 %) s největší pravděpodobností tvrdí, že lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, protože mají pocit, že se jich to, co se děje v Evropském parlamentu, netýká. Naopak 11 % ve Španělsku a 16 % v Polsku, Lucembursku a Rumunsku to uvádí jako důvod.

Řecko (48 %) je zemí, kde respondenti s největší pravděpodobností říkají, že lidé nevolí, protože je nepřesvědčila žádná politická strana nebo kandidát, následovaný Kyprem (36 %) a Rakouskem (31 %). Respondenti to jako důvod uvádějí nejméně v Dánsku (6 %), Nizozemsku (10 %) a Švédsku (11 %).

Nehlasování v politických volbách je nejčastěji uváděno v Polsku (31 %), Maďarsku a Irsku (oba 29 %), zatímco ve Španělsku (13 %), na Maltě (14 %), v Belgii a v Estonsku (oba 15 %).

Nejvyšší podíl respondentů, kteří tvrdí, že lidé nehlasují, protože jsou proti Evropské unii, jsou zaznamenány v Rakousku (36 %), na Maltě (30 %) a v Česku (29 %). Naopak méně než jeden z deseti na Kypru (8 %), Litvě a Španělsku (oba 9 %).

Více než tři z deseti ve Švédsku (36 %), Dánsku (34 %), Nizozemsku a Portugalsku (oba 31 %) říkají, že důvodem, proč lidé nehlasují, je to, že moc dobře nevědí, jaká je úloha Evropského parlamentu. To je srovnání s 11 % v Polsku, 13 % v Řecku a 14 % na Slovensku, kteří to uvedli jako důvod.

QA18ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (%)

EU-27	BÝT	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	IT	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Věří, že jejich hlasování nic nezmění.	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
Nezajímají se o politiku obecně	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
Nedůvěřují politickému systému obecně	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
Mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká.	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
Nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
Většinou nevolí v politických volbách.	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
Jsou proti Evropské unii	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
Nevědí moc dobře, jaká je role Evropského parlamentu.	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
Domnívají se, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
Nevědí dost o postoji různých politických stran k evropským záležitostem.	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
Témata diskutovaná v průběhu kampaně se nezajímají.	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
Chybí jim čas, jsou příliš zaneprázdněni	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
Nejsou si vědomi voleb	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
Nevědí, kde nebo jak hlasovat	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
Čelí některým praktickým problémům, které jim brání v hlasování (obtížnost dostat se do volebních místností, zdravotní postižení, zdravotní problémy atd.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Nevím	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Ostatní (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Žádné (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

A konečně více než čtvrtina v Řecku (33 %), Bulharsku (28 %) a Rakousku (26 %) uvádí skutečnost, že se lidé domnívají, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni. Ve Španělsku (11 %), Irsku a Portugalsku (obě 14 %) je nejméně pravděpodobné, že to budou uvádět jako důvod, proč nevolit.

V 11 zemích je pravděpodobnější, že respondenti než v říjnu-listopadu 2022 budou tvrdit, že lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, protože se domnívají, že jejich hlasování nic nezmění. To platí zejména pro Maltu (46 %, +14 procentních bodů), Lucembursko (56 %, +12 procentních bodů) a Estonsko (54 %, +7 p.b.). Tento podíl respondentů se snížil ve Francii (52 %, -7 p.b.), Rakousku (41 %, -4 p.b.), Bulharsku (42 %, -3 p.b.) a Portugalsku (34 %, -3 p.b.) a ve 12 zemích zůstal stabilní nebo beze změny.

Podíl respondentů, kteří tvrdí, že lidé nehlasují, protože nemají zájem o politiku obecně, se od října do listopadu 2022 zvýšil v 15 zemích, zejména na Maltě (42 %, +12 procentních bodů), Irsku (42 %, +8 procentních bodů) a Švédsku (41 %, +7 p.b.). Tento podíl se snížil pouze v Portugalsku (31 %, –5 p.b.), na Kypru (41 %, –5 p.b.) a v Řecku (37 %, -4 p.b.) a v devíti zemích zůstal stabilní nebo nezměněn.

Nárůst podílu respondentů, kteří tvrdí, že lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, protože nedůvěřují politickému systému obecně, jsou zaznamenány ve 14 členských státech. Největší nárůst zaznamenala opět Malta (34 %, +9 procentních bodů), následovaná Kyprem (58 %, +7 procentních bodů) a Lotyšskem (42 %, +7 p.b.). Tento podíl respondentů se na Slovensku pouze mírně snížil (31 %, -3 p.b.) a ve 12 zemích zůstal stabilní nebo beze změny.

Devět zemí vykazuje nárůst podílu, který říká, že lidé mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká jako důvodu, který je vede k tomu, aby nehlasovali. Největší nárůst byl zaznamenán v Belgii (28 %, +6 p.b.), Estonsku (29 %, +5 p.b.) a na Kypru (21 %, +5 p.b.). Pokles je zaznamenán v Lucembursku (16 %, -7 p.b.), Španělsku (11 %, -4 p.b.), Rakousku (25 %, -3 p.b.) a Česku (29 %, -3 p.b.). Tento údaj zůstal stabilní nebo beze změny ve 14 zemích.

Respondenti v sedmi zemích mají v současné době větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu až listopadu 2022, že lidé nehlasují, protože nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem, zejména na Maltě (29 %, +9 procentních bodů) a Lotyšsku (18 %, +6 p.b.). Tento podíl se mírně snížil ve Španělsku (24 %, –4 p.b.) a Dánsku (6 %, -3 p.b.) a zůstal stabilní nebo nezměněný v 18 zemích.

V osmi zemích se zvýšil podíl respondentů, kteří uvádějí, že lidé obvykle nehlasují v politických volbách jako důvod neúčasti se voleb do Evropského parlamentu, a to zejména v Litvě (24 %, +8 p.b.), Slovinsku (20 %, +7 p.b.), Maďarsku (29 %, +6 procentních bodů) a Lotyšsku (18 %, +6 p.b.). Tento podíl se mírně snížil na Maltě (14 %, –4 p.b.), Česku (26 %, –3 p.b.) a Portugalsku (20 %, -3 p.b.) a v 16 členských státech zůstal stabilní nebo nezměněný.

Respondenti v Lotyšsku (14 %, +6 procentních bodů) mají větší pravděpodobnost, než tomu bylo v říjnu až listopadu 2022, že lidé nehlasují, protože jsou proti Evropské unii, zatímco lidé na Maltě (30 %, –6 p.b.) jsou v současné době méně pravděpodobné, že tak učiní. V Lucembursku došlo k poklesu podílu respondentů, kteří uvádějí jako důvody, proč nevědí příliš dobře, jaká je úloha Evropského parlamentu (15 %, -7 p.b.), a věří, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni (16 %, -5 p.b.). V Řecku (33 %, +5 p.b.) nyní respondenti s větší pravděpodobností říkají, že lidé nehlasují, protože se domnívají, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni.

Respondenti ve věku 15–24 let s největší pravděpodobností uvádějí, že lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, protože nemají zájem o politiku obecně (42 % oproti 35–37 % starších respondentů) a nejméně pravděpodobně říkají, že se jejich hlasování nezmění (42 % oproti 45–48 %), nedůvěřuje politickému systému obecně (30 % oproti 36–38 %) a jsou proti Evropské unii (15 % oproti 19–20 %).

Čím déle respondenti zůstali ve vzdělávání na plný úvazek, tím pravděpodobněji budou zmiňovat přesvědčení, že jejich hlasování nic nezmění (49 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 20 a více let oproti 43 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladší), pocit, že se jich netýká to, co se děje v Evropském parlamentu (29 % oproti 16 %), neví příliš dobře, jaká je úloha Evropského parlamentu (22 % oproti 16 %), a přesvědčení, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni (21 % oproti 16 %) jako důvod, proč lidé nehlasují. Respondenti, kteří opustili vzdělávání ve věku 15 let nebo mladší, však častěji tvrdí, že lidé nehlasují, protože nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem (25 % oproti 20 % těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo starší).

Respondenti, kteří mají nejmenší potíže s placením svých účtů, se více přiklánějí k tomu, že lidé nehlasují, protože nemají zájem o politiku obecně (38 % oproti 33 % těch, kteří mají potíže většinou) a protože mají pocit, že se jich to, co se děje v Evropském parlamentu, netýká (25 % oproti 16 %). Opak platí pro nedůvěru v politický systém obecně (41 % těch, kteří mají problémy většinou oproti 35 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže) a nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem (27 % oproti 21 %).

Ti, kteří často hovoří o evropských politických záležitostech, jsou pravděpodobnější než ti, kteří tak nikdy neučiní, že lidé nehlasují, protože mají pocit, že se jich to, co se děje v Evropském parlamentu, netýká (25 % oproti 20 %) a protože se domnívají, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni (25 % oproti 14 %).

A konečně, respondenti, kteří hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří nehlasovali, že lidé se domnívají, že jejich hlasování nic nezmění (49 % oproti 43 %) a mají pocit, že se jich netýká to, co se děje v Evropském parlamentu (25 % oproti 18 %).

QA18ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč někteří lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (% – EU-27)

Nezajímají se o politiku obecně	Věří, že jejich hlasování nic nezmění.	Jsou proti Evropské unii	Nevědí moc dobře, jaká je role Evropského parlamentu.	Domnívají se, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni.	Nevědí dost o postoji různých politických stran k evropským záležitostem.	Nedůvěřují politickému systému obecně	Nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem.	Mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká.
EU-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Pohlaví
Muž	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Žena	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Věk
15–24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25–39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40–54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Vzdělávání (konec)
—15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16–19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Stále studuje	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Manažeři	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Ostatní bílé obojky	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Manuální pracovníci	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Osoby v domě	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Nezaměstnaní	15	4	5	1	1	1	40	25	19
V důchodu	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Studenti	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Potíže s placením účtů
Většinu času	15	7	5	1	1	1	41	27	16
Čas od času	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Téměř nikdy/nikdy	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Neutrální	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Negativní	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Zaměření na mládež

Tato část se konkrétněji zaměřuje na postoje k volbám a zejména k příštím volbám do Evropského parlamentu u nejmladších respondentů (tj. respondentů ve věku od 15 do 24 let) a podává srovnání mezi výsledky pozorovanými u evropské mládeže a výsledky pozorovanými u obecné populace. Povolební průzkum Eurobarometr v roce 2019 zjistil, že ačkoli starší občané byli nejpravděpodobněji voleni v posledních evropských volbách, nárůst účasti mezi lety 2014 a 2019 byl nejsilnější u mladých lidí mladších 25 let (42 %, +14 procentních bodů) – což je faktor, který pomohl dosáhnout nejvyšší celkové účasti ve volbách do Evropského parlamentu od roku 199427 Výsledky povolebního průzkumu Eurobarometr Evropského parlamentu (EB 91.5) provedeného v červnu 2019 jsou k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 . Zdá se proto zásadní sledovat postoje v této věkové skupině, aby bylo možné komplexněji pochopit trendy volební a politické účasti v celé EU.

Více než čtyři z deseti respondentů ve věku 15–24 let (42 %) uvádějí, že je velmi důležité, aby se osobně účastnili voleb do Evropského parlamentu, zatímco 13 % přikládá těmto volbám nízký význam. U mladých respondentů je tedy o něco méně pravděpodobné, že přisuzují evropským volbám velký význam, než je průměr (48 %).

Říjen/listopad 2022 Evoluce březen 2023 Březen 2023 Ve věku 15–24 let QA16a Vysvětlete prosím, jak důležité je pro vás osobně hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, kdy 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (% – celkem „Vysoký význam (8–10)“) Téměř šest z deseti nejmladších respondentů (58 %) připisuje vysoké osobní důležitost hlasování ve vnitrostátních volbách a méně než jeden z deseti (8 %) uvádí, že hlasování v těchto volbách má nízký význam. Je méně pravděpodobné, že lidé ve věku 15–24 let (67 %) přikládají hlasování velký význam.

Říjen/listopad 2022 Evoluce březen 2023 Březen 2023 Ve věku 15–24 let QA16b A jak důležité je nebo není pro vás důležité volit v národních volbách v (naší ZEMĚ)? (% – celkem „Vysoký význam (8–10)“) Z tohoto důvodu, stejně jako v případě výsledků u obecné populace, je u mladých respondentů větší pravděpodobnost, že budou uznávat význam vnitrostátních voleb než voleb do Evropského parlamentu.

Stejné podíly uvádějí, že o tyto volby mají zájem (49 %) a o tyto volby nemají zájem (49 %). Konkrétně 13 % uvedlo, že mají „velmi zájem“ a 36 % poněkud zájem, zatímco 16 % „v žádném případě nemá zájem“ a 33 % „nemá velký zájem“. Při srovnání těchto údajů s údaji zjištěnými v obecné populaci se zdá být zřejmé, že u osob ve věku 15–24 let je méně pravděpodobné, že budou mít zájem než průměr (56 %), i když podíl těch, kteří tvrdí, že mají „velmi“ zájem, se poněkud blíží podílu pozorovanému u celého vzorku (15 %).

EU-27 15–24 let Velký zájem Poněkud zajímající se Příliš nezajímají Vůbec nezajímají Nevím QA15 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27)

Na dotaz ohledně data příštích voleb do Evropského parlamentu téměř čtvrtina nejmladších respondentů (24 %) poskytne správnou odpověď z května nebo června 2024, zatímco 15 % správně určuje rok, nikoli však měsíc, a přibližně jedna čtvrtina (27 %) poskytuje nesprávnou odpověď. Z toho vyplývá, že u osob ve věku 15–24 let je o něco méně pravděpodobné, že si budou než průměr vědomi přesného data příštích voleb (24 % oproti 28 %).

EU-27 15–24 let Letos/později letos/v roce 2023 Příští rok/v roce 2024/každý měsíc v roce 2024 (ale květen nebo červen) V květnu nebo červnu 2024 Za dva roky/v roce 2025/každý měsíc v roce 2025 Jiné/jiné datum Nevím QA14 Další evropské volby se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27) Pravděpodobnost, že budou volit v příštích volbách do Evropského parlamentu, je u nejmladších respondentů nižší než u obecné populace, přičemž 55 % osob ve věku 15–24 let uvedlo, že budou pravděpodobně volit, pokud příští volby do Evropského parlamentu proběhnou příští týden (ve srovnání s průměrem 67 %). Je však třeba poznamenat, že 6 % těchto respondentů uvedlo, že ještě nejsou způsobilí k hlasování.

Pravděpodobně voliči stále představují absolutní většinu mladých respondentů, zatímco pouze asi jedna pětina (21 %) uvádí, že je pravděpodobné, že hlasovat nebudou (ve srovnání s průměrem 17 %).

EU-27 15–24 let Celkem „Stejně“ (7–10) „Neutrální“ celkem (5–6) Celkem „nepravděpodobné“ (1–4} Nevím QA22 Pokud by se příští volby do Evropského parlamentu měly konat příští týden, jak pravděpodobně byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (% – EU-27) Pořadí důvodů, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, vyjádřené respondenty ve věku 15–24 let, se jen mírně liší od pořadí pozorovaného u obecné populace. Být povinností občanů (35 % ve srovnání s průměrem 38 %) a chtít podpořit politickou stranu (35 % oproti 36 %) je stále mezi třemi hlavními důvody, které uvedli lidé ve věku 15–24 let. Tito respondenti však častěji než průměrně říkají, že lidé volí, protože chtějí věci změnit (33 % oproti 29 %), což je třetí z uvedených důvodů. Naopak, ačkoli obvykle hlasování v politických volbách se řadí na téměř čtvrté místo (32 %), nejmladší respondenti jsou méně pravděpodobné, že se o tom zmíní než obecná populace (36 %).

Mezi další důvody zvolené přibližně pětinou patří touha vyjádřit nespokojenost (22 % ve srovnání s průměrem 21 %) a touha podpořit konkrétního kandidáta (21 % oproti 23 %).

A konečně je pozoruhodné, že nejmladší respondenti častěji než průměrně říkají, že lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu, protože chtějí ovlivnit, kdo se stane příštím předsedou Evropské komise (14 % oproti 10 %).

EU-27 15–24 let Je to jejich povinnost občanů Chtějí věci změnit hlasováním ve volbách do Evropského parlamentu. Většinou volí v politických volbách Chtějí podpořit politickou stranu Chtějí podpořit konkrétního kandidáta Chtějí vyjádřit svou nespokojenost Chtějí vyjádřit svou podporu Evropské unii Chtějí se vyhnout volebnímu úspěchu jiných politických stran, které nemají rádi. Chtějí podpořit vládu (NATIONALITY) Politické a společenské otázky, které jsou v jejich zájmu, jsou vzneseny během volební kampaně. Chtějí vyjádřit nespokojenost s Evropskou unií Chtějí vyjádřit nespokojenost s vládou (NATIONALITY) Informace, které obdrželi během kampaně, je přesvědčily, aby šli volit. Nevím Chtějí ovlivnit, kdo se stane příštím předsedou Evropské komise Zároveň se konaly další důležité volby QA17ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč lidé volí ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (% – EU-27)

Mezi širokou populací respondenti s největší pravděpodobností říkají, že lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu, protože věří, že jejich hlas nic nezmění, nemají zájem o politiku obecně nebo nedůvěřují politickému systému obecně. Toto pořadí je obecně stejné u nejmladších respondentů, i když rozdíly lze pozorovat v poměrech, které volí každý z těchto důvodů. Konkrétně je u 15–24 let pravděpodobnější, že lidé nevolí, protože se nezajímají o politiku obecně (42 % oproti 37 %), což z toho činí nejčastěji zmiňovaný důvod mezi mládeží. Ačkoli je přesvědčení, že jejich hlasování nic nezmění, je hlavním důvodem, nejmladší respondenti jsou méně pravděpodobné, že to zmíní než obecná populace (42 % oproti 47 %), a totéž platí pro nedůvěru v politický systém obecně (30 % oproti 36 %).

Další důvody uvedené nejméně jednou pětinou nejmladších respondentů jsou: nebýt přesvědčen žádnou politickou stranou nebo kandidátem (24 %, ve srovnání s průměrem 22 %), pocit, že se jich netýká to, co se děje v Evropském parlamentu (23 % oproti 23 %), obvykle nehlasuje v politických volbách (23 % oproti 22 %) a neví příliš dobře, jaká je úloha Evropského parlamentu (20 % oproti 19 %).

Mezi jinými důvody stojí za zmínku, že lidé ve věku 15–24 let jsou méně pravděpodobné než obecná populace, že lidé nehlasují, protože jsou proti Evropské unii (15 % vs 19 %), ale spíše se přiklání k tomu, že nemají čas nebo jsou příliš zaneprázdněni (15 % oproti 11 %) a protože si nejsou vědomi voleb (14 % oproti 9 %).

EU-27 15–24 let Nezajímají se o politiku obecně Věří, že jejich hlasování nic nezmění. Jsou proti Evropské unii Nevědí moc dobře, jaká je role Evropského parlamentu. Domnívají se, že Evropský parlament se dostatečně nezabývá problémy, které se týkají lidí, jako jsou oni. Nevědí dost o postoji různých politických stran k evropským záležitostem. Chybí jim čas, jsou příliš zaneprázdněni Nedůvěřují politickému systému obecně Čelí některým praktickým problémům, které jim brání v hlasování (obtížnost dostat se do volebních místností, zdravotní postižení, zdravotní problémy atd.) Nejsou přesvědčeni žádnou politickou stranou nebo kandidátem. Témata diskutovaná v průběhu kampaně se nezajímají. Mají pocit, že to, co se děje v Evropském parlamentu, se jich netýká. Většinou nevolí v politických volbách. Nejsou si vědomi voleb Nevědí, kde nebo jak hlasovat Nevím QA18ab Podle vašeho názoru, jaké jsou důvody, proč někteří lidé nehlasují ve volbách do Evropského parlamentu? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (% – EU-27)

3.3. Chování při hlasování

Četnost hlasování v místních/regionálních, celostátních a evropských volbách

Při popisu svého volebního chování v posledních letech na místní, regionální, celostátní nebo evropské úrovni polovina respondentů (50 %, od října do listopadu 2022 nedošlo ke změně) uvádí, že hlasují vždy. Téměř čtyři z deseti (38 %, žádná změna) říkají, že často hlasují, a to buď „většinou“ (25 %, -1 p.b.) nebo „čas od času“ (13 %, +1 p.b.), zatímco přibližně jeden z deseti (11 %, žádná změna) říká, že hlasuje „vzácně“ (6 %, žádná změna) nebo „nikdy“ (5 %, žádná změna).

Tyto poměry jsou ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 stabilní nebo nezměněné a jsou v souladu s podíly pozorovanými v podobném okamžiku (duben 2018) před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019, kdy 50 % uvedlo, že volí vždy, a 35 %, že často volí.

Byli jste příliš mladí na to, abyste hlasovali dříve (SPONTANEDUS) 1 Nikdy nehlasujete 5 Málokdy volíte 6 Volíte čas od času 13 Většinou hlasujete 25 Hlasujete systematicky 50 QA19 Pojďme si promluvit o vašem osobním volebním chování. Který z následujících bodů nejlépe popisuje vaše volební chování v posledních letech, ať už na místní nebo regionální, celostátní nebo evropské úrovni? (% – EU-27) Respondenti ve Švédsku (85 %), Nizozemsku (81 %) a Dánsku (79 %) s největší pravděpodobností uvádějí, že ve volbách vždy volí, ať už na místní, regionální, celostátní nebo evropské úrovni. Toto hlasování je méně rozšířené v Chorvatsku (25 %), Bulharsku (26 %) a na Slovensku (30 %). Podíl respondentů, kteří zřídka nebo nikdy nehlasují, je nejvyšší ve Francii, Lotyšsku (obě 17 %), Bulharsku, Chorvatsku a Lucembursku (všech 16 %), zatímco ve Švédsku (1 %), Nizozemsku (2 %) a Dánsku (4 %).

Celkem „Nehlasujte často nebo nikdy“ „Hlasování valwavů“ celkem Celkem „Často hlasování“ „Ostatní“ celkem Nevím QA19 Pojďme si promluvit o vašem osobním volebním chování. Který z následujících bodů nejlépe popisuje vaše volební chování v posledních letech, ať už na místní nebo regionální, celostátní nebo evropské úrovni? (%)

QA19 Pojďme si promluvit o vašem osobním volebním chování. Který z následujících bodů nejlépe popisuje vaše volební chování v posledních letech, ať už na místní nebo regionální, celostátní nebo evropské úrovni? (%)

Systematicky hlasujete	Většinu času volíte	Čas od času hlasujete	Málokdy hlasujete	Nikdy nehlasuješ	Záleží/hlasujete pouze v určitých volbách (SPONTANEOUS)
Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022	Březen 2023	Rozptýlí se. Březen 2023 – říjen/listopad 2022
EU-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
BÝT	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
EL	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
IT	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
CY	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
LU	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
AT	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Podíl, který volí vždy ve volbách, roste s věkem, neboť 57 % těch, kteří jsou ve věku 55 let nebo více, říká, že volí vždy, ve srovnání s 37 % osob ve věku 15–24 let.

Důležitou roli hraje také úroveň vzdělávání, pokud jde o volební chování. Ti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 a více let, častěji říkají, že volí vždy, než ti, kteří skončili ve věku 19 let nebo mladší (61 % oproti 44–49 %).

U vedoucích pracovníků (63 %) je největší pravděpodobnost, že budou volit, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (35 %). Existuje také rozdíl ve finančních podmínkách respondentů, přičemž ti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů, jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají problémy častěji tvrdit, že vždy volí (59 % oproti 34–37 %).

Pocit, že se jeho hlas počítá, a spokojenost s demokracií v EU a v jejich zemi jsou také rysy, které doprovázejí vyšší sklon volit ve volbách. Například 61 % těch, kteří souhlasí se svým hlasem, vždy volí v jejich zemi, ve srovnání s 36 % těch, kteří nesouhlasí. Totéž platí pro obraz, který mají respondenti z Evropského parlamentu, přičemž 63 % těch, kteří mají pozitivní obraz, říká, že hlasují vždy, ve srovnání s 39 % těch, kteří mají negativní image.

Ohlášená účast ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2019 a v posledních vnitrostátních volbách

60 % (od října do listopadu 2022) uvedlo, že hlasovalo v posledních volbách do Evropského parlamentu v květnu 2019, zatímco 36 % (+1 p.b.) uvedlo, že nehlasovaly.

Je třeba poznamenat, že tento podíl je vyšší než skutečná účast v posledních volbách do Evropského parlamentu (50,6 %), což naznačuje, že řada nevoličů (včetně podílu těch, kteří nedosáhli věku pro hlasování) uvedla, že hlasovali ve stávajícím průzkumu.

Nevím 2 „Spokojený“ celkem 33 Celkem „Nespokojený“ 65 QA24.1 Jak jste spokojeni s dosud přijatými opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) vládou (NATIONALITY)? (EU27) (%) Ve všech zemích většina respondentů uvádí, že hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu. Nejvyšší podíl respondentů je zaznamenán v Nizozemsku (81 %), Belgii (78 %) a Dánsku (77 %). Na druhé straně méně než polovina uvedla, že hlasovala v Česku (47 %), ve Slovinsku (48 %), ve Francii a na Slovensku (v obou případech 49 %).

Celkem „spokojený“ Celkem „Nespokojený“ Nevím QA24.1 Jak jste spokojeni s dosud přijatými opatřeními k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) vládou (NATIONALITY)? (%)

Respondenti v šesti zemích nyní častěji uvádějí, že hlasovali v posledních evropských volbách než v říjnu až listopadu 2022, zejména v Estonsku (55 %, +15 p.b.), Litvě (64 %, +8 p.b.), Nizozemsku (81 %, +7 p.b.) a Rumunsku (68 %, +7 p.b.). Tento podíl se snížil v šesti zemích a o pět procentních bodů v Chorvatsku (51 %), Švédsku (69 %) a na Maltě (74 %).

Volební účast je vyšší, pokud jde o národní volby. Téměř osm z deseti (79 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) uvádí, že hlasovalo v posledních vnitrostátních volbách, zatímco přibližně jedna pětina (19 %, +1 procentní bod) uvedla, že nehlasovala.

Velmi spokojené 4 Celkem spokojené 28 Není příliš spokojeno 34 Vůbec ne satisped 23 Nevím 11 QA24.2 Jak jste spokojeni nebo nejste s opatřeními, která dosud přijala opatření k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) ze strany EU? (EU27) (%)

Většina ve všech členských státech uvádí, že hlasovala v posledních vnitrostátních volbách, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Nizozemsku (93 %), Dánsku (92 %) a Švédsku (91 %). Ohlášená účast ve vnitrostátních volbách je nejnižší v Lucembursku (61 %), Chorvatsku (68 %) a Lotyšsku (70 %).

Celkem „spokojený“ Celkem „Nespokojený“ Nevím QA24.1 Jak jste spokojeni nebo nejste s opatřeními, která byla dosud přijata k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií) ze strany EU? (%)

Podíl respondentů, kteří uvedli, že hlasovali v posledních vnitrostátních volbách, se od října do listopadu 2022 zvýšil v osmi zemích. Opět Estonsko (73 %, +12 procentních bodů) a Litva (76 %, +6 p.b.) jsou země, kde se ohlášená účast nejvíce zvýšila. Tento podíl se naopak snížil v dalších osmi zemích, nejvýrazněji v Lotyšsku (70 %, -9 p.b.), Chorvatsku (68 %, -7 p.b.) a Švédsku (91 %, -6 p.b.).

Sociodemografická analýza ukazuje, že deklarovaná účast je vyšší u respondentů ve věku 55 a více let (87 % celostátních, 69 % evropských) než u respondentů ve věku 25–39 let (80 % celostátních, 59 % evropských). Tyto údaje jsou však nejnižší u osob ve věku 15–24 let (45 % celostátních, 23 % evropských), i když to může být způsobeno skutečností, že řada těchto respondentů v době konání těchto voleb nedosáhla věku hlasování.

Úroveň vzdělání hraje rovněž roli v úrovni deklarované účasti, přičemž u osob, které ukončily vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, je větší pravděpodobnost, že v každé z těchto voleb hlasovali ve srovnání s těmi, kteří skončili ve věku 15 let nebo mladší (89 % oproti 77 % národním, 74 % oproti 58 % Evropanů).

Manažeři (90 % vnitrostátní, 76 % evropští) s největší pravděpodobností říkají, že hlasovali, zejména v porovnání s nezaměstnanými (61 % vnitrostátní, 46 % evropských). Čím více mají respondenti finanční potíže, tím menší je pravděpodobnost, že budou říkat, že hlasovali. Například 84 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají problémy s placením svých zákonů, tvrdí, že hlasovali ve vnitrostátních volbách, ve srovnání s 67 % těch, kteří mají problémy většinou.

Deklarovaná účast souvisí také s pocitem, že hlas se počítá a spokojenost s demokracií na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Například 68 % těch, kteří jsou spokojeni s demokracií v EU, uvedlo, že hlasovali v posledních evropských volbách, ve srovnání s 53 % těch, kteří nejsou spokojeni. Kromě toho respondenti, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, budou pravděpodobněji tvrdit, že hlasovali v posledních evropských volbách, než ti, kteří mají negativní image (74 % oproti 52 %).

Otázka 24.1 Z toho či onoho důvodu někteří lidé v (naší zemi) v nedávných volbách nehlasovali. Sám jste hlasoval v posledním... Volby do Evropského parlamentu v květnu 2019? (% – EU-27)

Ano	Žádné	Nevím
EU-27	60	36	4
Pohlaví
Muž	61	36	3
Žena	60	36	4
Věk
15–24	23	71	6
25–39	59	38	3
40–54	66	31	3
55+	69	27	4
Vzdělávání (konec)
—15	58	39	3
16–19	60	37	3
20+	74	23	3
Stále studuje	26	68	6
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	69	28	3
Manažeři	76	21	3
Ostatní bílé obojky	64	33	3
Manuální pracovníci	56	40	4
Osoby v domě	56	41	3
Nezaměstnaní	46	51	3
V důchodu	70	27	3
Studenti	26	68	6
Potíže s placením účtů
Většinu času	47	49	4
Čas od času	54	42	4
Téměř nikdy/nikdy	66	31	3
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	74	23	3
Nesouhlasit	59	47	3
Můj hlas se počítá v (naše ZEMĚ)
Souhlasím	70	27	3
Nesouhlasit	49	48	3
Spokojenost s demokracií v zemi
Spokojený	67	30	3
Neuspokojeno	53	43	4
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	68	29	3
Neuspokojeno	53	43	4
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	74	23	3
Neutrální	53	42	5
Negativní	52	45	3

QA24.2 Z toho či onoho důvodu někteří lidé v (naší zemi) v nedávných volbách nehlasovali. Sám jste hlasoval v posledním... Celostátní volby? (% – EU-27)

Ano	Žádné	Nevím
EU-27	79	19	1
Pohlaví
Muž	79	20	1
Žena	79	19	2
Věk
15–24	45	50	5
25–39	80	19	1
40–54	83	16	1
55+	87	12	1
Vzdělávání (konec)
—15	77	21	2
16–19	80	18	1
20+	89	10	1
Stále studuje	47	48	5
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	87	12	1
Manažeři	90	9	1
Ostatní bílé obojky	85	14	1
Manuální pracovníci	77	21	2
Osoby v domě	72	27	1
Nezaměstnaní	61	36	3
V důchodu	87	12	1
Studenti	47	48	5
Potíže s placením účtů
Většinu času	67	30	3
Čas od času	72	26	2
Téměř nikdy/nikdy	84	15	1
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	88	11	1
Nesouhlasit	74	25	1
Můj hlas se počítá v (naše ZEMĚ)
Souhlasím	88	11	1
Nesouhlasit	69	30	1
Spokojenost s demokracií v zemi
Spokojený	83	16	1
Neuspokojeno	75	23	2
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	83	16	1
Neuspokojeno	76	23	1

Hlavní důvody, proč se neúčastní voleb nebo referend

Respondenti, kteří uvedli, že často, zřídka nebo nikdy nehlasují ve volbách, ať už na místní nebo regionální, celostátní nebo evropské úrovni, byli také požádáni o hlavní důvody, proč se v posledních pěti letech neúčastnili voleb nebo referenda. Většina těchto respondentů (56 %, od října do listopadu 2022 žádná změna) uvádí, že nehlasovali z praktických nebo osobních důvodů, zatímco téměř tři z deseti (28 %, +1 p.b.) uvádějí ideologické nebo politické důvody. Každý desátý (-1 p.b.) spontánně říká, že se na jejich případ nevztahuje ani jeden z těchto dvou důvodů, ani že v posledních pěti letech vždy hlasovali.

Nehlasoval jste z ideologických nebo politických důvodů 28 Nehlasoval jste z praktických nebo osobních důvodů 56 Z obou důvodů {SPONTANEOUS} 3 V posledních pěti letech jste vždy hlasovali (SPONTANEOUS) 10 Nevím 3 QA20 Pokud jste se v posledních pěti letech neúčastnili voleb nebo referenda, jaký byl hlavní důvod? (% – EU-27)

Tyto údaje zůstaly od října do listopadu 2022 stabilní. Jak je rovněž uvedeno v poslední zprávě, ve srovnání s dubnem 2018 větší podíl uvádí, že hlavní důvody pro nehlasování byly praktické nebo osobní (56 % oproti 41 %), nebo ideologické nebo politické (28 % oproti 23 %).

Ve všech zemích, kromě jedné, většina tvrdí, že se v posledních pěti letech neúčastnila voleb nebo referenda z praktických nebo osobních důvodů. Tento podíl se pohybuje od přibližně sedmi z deseti nebo více v Nizozemsku (78 %), Slovinsku (70 %) a Polsku (69 %) až po polovinu nebo méně v Německu, Portugalsku (oba 46 %), na Kypru a ve Finsku (oba 50 %). Malta (33 %) je jedinou zemí, kde je tento důvod dán menšinou a kde většina tvrdí, že důvody byly převážně ideologické nebo politické (43 %).

Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 Březen 2023 QA20 Pokud jste se v posledních pěti letech neúčastnili voleb nebo referenda, jaký byl hlavní důvod? (% – nehlasovali jste z praktických nebo osobních důvodů)

Po Maltě více než jedna třetina uvádí, že důvody neúčasti byly ideologické nebo politické ve Francii (36 %), Německu a Lucembursku (oba 34 %). Nejnižší podíly uvádějící to jako důvod jsou patrné v Estonsku, Finsku (obojí 14 %) a na Slovensku (15 %).

V deseti zemích se podíl respondentů, kteří se neúčastnili voleb nebo referend v posledních pěti letech z praktických nebo osobních důvodů, od října do listopadu 2022 zvýšil. To platí zejména pro Maltu (33 %, +10 p.b.), Švédsko (62 %, +10 p.b.) a Francii (55 %, +9 p.b.). Tento podíl se naopak snížil v šesti zemích a zejména na Kypru (50 %, -10 p.b.).

Respondenti v Polsku (22 %, +6 p.b.), Německu (34 %, +4 p.b.) a Rumunsku (27 %, +3 p.b.) mají větší pravděpodobnost než v říjnu-listopadu 2022 uvést ideologické nebo politické důvody nehlasování. Tento podíl se snížil v devíti zemích, zejména ve Švédsku (17 %, –9 p.b.), na Maltě (43 %, -9 p.b.) a ve Francii (36 %, -6 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 Březen 2023 QA20 Pokud jste se v posledních pěti letech neúčastnili voleb nebo referenda, jaký byl hlavní důvod? (% – Nehlasovali jste z ideologických nebo politických důvodů)

Nejčastější důvody, proč se v posledních pěti letech neúčastní voleb nebo referenda, jsou praktické nebo osobní, spíše než ideologické nebo politické.

Zejména muži častěji než ženy tvrdí, že nevolili z ideologických nebo politických důvodů (30 % oproti 26 %), zatímco nejmladší respondenti jsou nejméně pravděpodobné, že tak učiní (21 % oproti 27–32 % osob ve věku 25 let a více), ale nejpravděpodobnější jsou praktické nebo osobní důvody (68 % oproti 51–59 %). Nezaměstnaní (32 %) a ti, kteří mají potíže s placením svých účtů čas od času nebo častěji (30–31 %) s největší pravděpodobností říkají, že nevolili z ideologických nebo politických důvodů.

Podíly, které nehlasovaly z ideologických nebo politických důvodů, jsou také vysoké mezi těmi, kteří často mluví o evropských politických záležitostech (33 % oproti 26 % těch, kteří tak nikdy neučiní), ti, kteří mají negativní obraz EU (41 % oproti 21 % těch, kteří mají pozitivní obraz) a ti, kteří mají negativní obraz Evropského parlamentu (39 % oproti 23 % těch, kteří mají pozitivní obraz).

QA20 Pokud jste se v posledních pěti letech neúčastnili voleb nebo referenda, jaký byl hlavní důvod? (% – EU-27)

Nehlasoval jste z ideologických nebo politických důvodů.	Nehlasoval jste z praktických nebo osobních důvodů.	Nevím
EU-27	28	56	3
Pohlaví
Muž	30	55	3
Žena	26	58	3
Věk
15–24	21	68	3
25–39	29	59	2
40–54	32	51	2
55+	27	55	3
Vzdělávání (konec)
—15	25	60	3
16–19	31	54	2
20+	27	56	3
Stále studuje	21	68	4
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	29	51	5
Manažeři	30	59	3
Ostatní bílé obojky	29	56	2
Manuální pracovníci	30	54	3
Osoby v domě	24	62	3
Nezaměstnaní	32	54	4
V důchodu	26	56	3
Studenti	21	68	4
Potíže s placením účtů
Většinu času	30	56	4
Čas od času	31	54	3
Téměř nikdy/nikdy	25	59	2
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	33	55	1
Příležitostně	28	55	3
Nikdy	26	59	3
Obraz EU
Positivní	21	61	3
Neutrální	27	58	3
Negativní	41	47	2
Obraz Evropského parlamentu
Positivní	23	59	2
Neutrální	26	59	3
Negativní	39	48	3

Praktické důvody pro nevolení ve volbách nebo referendech

Na otázku podrobněji ohledně praktických důvodů, proč nevolit ve volbách nebo referendu, nejčastější odpovědi, které tito respondenti dávají, je, že byli na dovolené nebo mimo domov (19 %), že byli nemocní nebo měli zdravotní problémy (16 %, žádná změna) nebo že byli příliš zaneprázdněni nebo museli pracovat (16 %). Další důvody, které uvádí více než jeden z deseti, jsou zapojeny do rodinné nebo volnočasové aktivity (12 %) a zapomínají hlasovat (11 %).

Byli jste na dovolené nebo mimo domov V té době jste byli nemocní nebo jste měli zdravotní problémy. Byl jsi příliš zaneprázdněn/měl jsi pracovat v té době Byli jste zapojeni do rodinné nebo volnočasové aktivity Zapomněla jsi hlasovat Trvá příliš mnoho času jít k hlasování/nemám čas Nemůžete se dostat do volební místnosti kvůli neočekávanému problému (například dopravní problémy, plochá pneumatika nebo špatné počasí) Nejste autonomní a nemůžete najít nikoho, kdo by vám pomohl jít do volební místnosti Nevěděla jsi, že jsou volby Měli jste problémy s registrací nebo hlasovací kartou Nevím Března 2023 Říjen/listopad 2022 QA21 Které z následujících důvodů vám někdy bránily ve volbách nebo v referendu na místní, národní nebo evropské úrovni? (MOŽNÁ VÍCE ODPOVĚDÍ) (% – EU-27)

V osmi zemích je nejčastějším (nebo nejčastěji společným) zmiňovaným praktickým důvodem, proč respondenti nehlasují ve volbách nebo referendu, že byli nemocní nebo měli zdravotní problémy. V sedmi zemích je nejčastějším (nebo společným nejčastějším) důvodem být na dovolené nebo mimo domov a být příliš zaneprázdněný nebo muset pracovat v té době je hlavním důvodem v dalších šesti zemích. Ve Finsku většina respondentů tvrdí, že zapomněli volit, zatímco ve Švédsku většina z nich nevěděla, že jsou volby. V Maďarsku je zapojení do rodinné nebo volnočasové aktivity společnou nejvyšší odpovědí, spolu s tím, že jste příliš zaneprázdněni nebo nemají čas a jsou nemocní nebo mají zdravotní problémy.

Byl jsi příliš zaneprázdněn/měl jsi pracovat v té době Zapomněla jsi hlasovat Byli jste na dovolené nebo mimo domov V té době jste byli nemocní nebo jste měli zdravotní problémy. Nevěděla jsi, že jsou volby Byli jste zapojeni do rodinné nebo volnočasové aktivity QA21 Které z následujících důvodů vám někdy bránily ve volbách nebo v referendu na místní, národní nebo evropské úrovni? (Více možností ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí)

Respondenti s největší pravděpodobností tvrdí, že v posledních pěti letech nehlasovali ve volbách nebo referendu, protože byli na dovolené nebo mimo domov v Česku (30 %), Rakousku (28 %) a Slovinsku (26 %). Nejnižší podíl respondentů uvádějících tento praktický důvod je zjištěn na Maltě (5 %), ve Španělsku (9 %) a ve Švédsku (12 %).

Onemocnění nebo zdravotní problémy v době voleb jsou nejčastěji zmiňovány v Rakousku, Česku (28 %) a Řecku (27 %). Tento důvod naopak uvádí 7 % ve Francii a na Maltě a 8 % v Nizozemsku.

Nizozemsko (37 %) je zdaleka zemí s nejvyšším podílem osob, které uvádějí, že byly příliš zaneprázdněny nebo musely pracovat, následované Lotyšskem a Litvou (obě země 24 %). Respondenti se o tom nejméně zmíní na Maltě, Portugalsku (oba 6 %) a Itálii (11 %).

Nejméně jeden z pěti v Rakousku (21 %), Bulharsku a Maďarsku (oba 20 %) uvádí, že jako důvod nehlasovat je zapojen do rodinné nebo volnočasové aktivity. To je srovnání s méně než jedním z dvaceti, kteří to uvádějí jako důvod v Nizozemsku (2 %), v Řecku a na Maltě (obě 4 %).

Zapomínání na hlasování je nejčastější ve Finsku (30 %), Nizozemsku (20 %), Lucembursku a Švédsku (obě 18 %), zatímco v Řecku (méně než 1 %), na Maltě (1 %), v Bulharsku a na Slovensku (oba 3 %).

Byli jste na dovolené nebo mimo domov V té době jste byli nemocní nebo jste měli zdravotní problémy. Byl jsi příliš zaneprázdněn/měl jsi pracovat v té době Ostatní (SPONTANEOUS) Byli jste zapojeni do rodinné nebo volnočasové aktivity Zapomněla jsi hlasovat Trvá příliš mnoho času jít k hlasování/nemám čas Žádný/Vždy jste hlasovali (SPONTANEOUS) Nevěděla jsi, že jsou volby Nemůžete se dostat do volební místnosti kvůli neočekávanému problému (například dopravní problémy, plochá pneumatika nebo špatné počasí) Měli jste problémy s registrací nebo hlasovací kartou Nejste autonomní a nemůžete najít nikoho, kdo by vám pomohl jít do volební místnosti Nevím QA21 Které z následujících důvodů vám někdy bránily ve volbách nebo referendum na místní, národní nebo evropské úrovni? (MOŽNÁ VÍCE ODPOVĚDÍ) (%) Zajímavé rozdíly lze pozorovat při analýze výsledků podle sociodemografických kategorií respondentů. Ženy častěji než muži uvádějí, že byly nemocné nebo měly zdravotní problémy jako důvod, proč nehlasovaly (18 % oproti 14 %). Starší respondenti se také častěji zmiňují jako důvod (24 % osob ve věku 55 a více let oproti 9–14 % osob ve věku 15–54 let). U respondentů ve věku 15–39 let je větší pravděpodobnost, že než jejich starší protějšky uvedli, že zapomněli volit (14 % oproti 7–11 %), zatímco u kohort ve středním věku je pravděpodobnější, že v té době byli příliš zaneprázdněni nebo museli pracovat (19–21 % osob ve věku 25–54 let, ve srovnání s 15 % osob ve věku 15–24 let a 11 % osob ve věku 55 let a více).

Existují také rozdíly, pokud jde o úroveň vzdělání, přičemž respondenti, kteří ukončili plné vzdělávání ve věku 16 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost než ti, kteří odešli dříve, aby zmínili, že jsou na dovolené nebo mimo domov (19–24 % oproti 12 %) nebo jsou příliš zaneprázdněni nebo museli pracovat (17–18 % oproti 10 %). Naopak respondenti, kteří ukončili vzdělávání ve věku 15 let nebo mladší, s největší pravděpodobností uvádějí, že byli nemocní nebo měli zdravotní problémy (26 % oproti 13–16 %).

U těch, kteří mají méně finančních obtíží, je větší pravděpodobnost, že budou na dovolené nebo mimo domov (19–21 % těch, kteří mají potíže čas od času nebo méně často splácet své účty oproti 13 % těch, kteří mají potíže většinu času), zatímco opačný platí pro poměry uvádějící nemoc nebo zdravotní problémy (15–16 % oproti 20 %).

QA21 Které z následujících důvodů vám někdy bránily ve volbách nebo v referendu na místní, národní nebo evropské úrovni? (MOŽNOST VÍCE ODPOVĚDÍ) (% – EU)

V té době jste byli nemocní nebo jste měli zdravotní problémy.	Byli jste na dovolené nebo mimo domov	Byl jsi příliš zaneprázdněn/měl jsi pracovat v té době	Trvá příliš mnoho času jít k hlasování/nemám čas	Byli jste zapojeni do rodinné nebo volnočasové aktivity	Nevěděla jsi, že jsou volby	Nemůžete se dostat do volební místnosti kvůli neočekávanému problému (například dopravní problémy, plochá pneumatika nebo špatné počasí)	Nejste autonomní a nemůžete najít nikoho, kdo by vám pomohl jít do volební místnosti	Zapomněla jsi hlasovat	Měli jste problémy s registrací nebo hlasovací kartou
EU-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Pohlaví
Muž	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Žena	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Věk
15–24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25–39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40–54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Vzdělávání (konec)
—15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16–19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Stále studuje	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Manažeři	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Ostatní bílé obojky	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Manuální pracovníci	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Osoby v domě	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Nezaměstnaní	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
V důchodu	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Studenti	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Potíže s placením účtů
Většinu času	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
Čas od času	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Téměř nikdy/nikdy	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Neutrální	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Negativní	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. VNÍMÁNÍ EU A EVROPSKÉHO PARLAMENTU ZE STRANYOBČANŮ

Poslední kapitola zprávy hodnotí názory občanů na EU a Evropský parlament. Nejprve diskutuje o tom, jak Evropané vnímají, že jejich hlas je důležitý, jejich zapojení se do politických/evropských záležitostí a jejich postoje k EU, a teprve poté se ponoří do analýzy vnímání Evropského parlamentu.

Zatímco pocit, že hlas Evropanů se v EU počítá, je poněkud vlažný, většina občanů však diskutuje o evropských politických záležitostech a sleduje politiku EU. Kromě toho převládají pozitivní postoje a optimismus ohledně budoucnosti EU je opět na vzestupu, přičemž členství v EU je oceňováno a považováno za důležité.

4.1. Vnímání EU

Pocit, že hlas se počítá v EU a v jejich zemi

Pocit Evropanů, pokud jde o to, do jaké míry se jejich hlas počítá v jejich zemi a v EU, jakož i hlas jejich země v EU, zůstávají od října do listopadu 2022 beze změny, aniž by byl patrný rozdíl.

Názory na to, zda se hlas v EU počítá, jsou rozděleny, přičemž 47 % (od října do listopadu 2022) souhlasí s tím, že jejich hlas se počítá a 48 % (–1 p.b.) s tímto prohlášením nesouhlasí.

Podíl, který cítí, že se jejich hlas v EU počítá, se v období od dubna do května do listopadu 2022 snížil o šest procentních bodů v důsledku pozitivního vývoje mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem-květnem 2022 a je zpět na úrovni zaznamenané v období 2017–2019.

Naopak pocit, že jejich hlas se v jejich zemi počítá, sdílí většina respondentů (59 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022), zatímco méně než čtyři z deseti (38 %, +1 p.b.) nesouhlasí s jejich počtem hlasů.

Tyto podíly zůstaly v současném průzkumu stabilní, a to po značném pozitivním vývoji mezi říjnem 2019 a dubnem a květnem 2022 a po méně rychlém poklesu mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022.

A konečně téměř dvě třetiny (63 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) se domnívají, že hlas jejich země se v EU počítá, zatímco 32 % (bez změny) se domnívá, že tomu tak není.

Března 2023 Říjen/listopad 2022 Března 2023 Říjen/listopad 2022 Března 2023 Říjen/listopad 2022 (Naše ZEMĚ) hlas v EU se počítá Můj hlas se počítá v (naše ZEMĚ) Můj hlas se v EU počítá „Souhlasím“ celkem Celkem „Nesouhlasím“ Nevím Březen 2023 – říjen/listopad 2022 D72 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? (EU27) (%)

Ve 13 zemích většina respondentů souhlasí s tím, že jejich hlas je v EU, přičemž více než sedm z deseti ve Švédsku (78 %), Dánsku (75 %) a Nizozemsku (71 %) se domnívá, že tomu tak je. Naopak čtvrtina nebo méně v Estonsku (16 %), Řecku (24 %) a na Kypru (25 %) cítí, že jejich hlas je slyšet na úrovni EU.

„Souhlasím“ celkem Celkem „Nesouhlasím“ D72.1 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? Můj hlas se v EU počítá (% – EU27)

Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 se míra shody s tímto prohlášením zvýšila v pěti zemích a v sedmi zemích klesla. Portugalsko (53 %, +7 p.b.) a Finsko (59 %, +6 p.b.) jsou země, v nichž byl nárůst největší, zatímco Malta (50 %, -21 p.b.) vyniká obzvláště velkým poklesem v tomto poměru, následované Slovinskem (41 %, -7 p.b.), Maďarskem a Rumunskem (oba 38 %, -5 p.b.).

V 18 zemích je většina názoru, že hlas občanů se v jejich zemi počítá, přičemž respondenti ve Švédsku (95 %), Dánsku (92 %) a Finsku (88 %) se k tomuto stanovisku přiklánějí. Naopak respondenti v Řecku (29 %), na Kypru (33 %) a v Litvě (38 %) mají nejmenší pravděpodobnost, že se jejich hlas počítá.

„Souhlasím“ celkem Celkem „Nesouhlasím“ D72.2 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? Můj hlas se počítá v (NAŠE ZEMĚ) (% – EU27)

Od října do listopadu 2022 se mezi respondenty v šesti zemích, zejména v Litvě (38 %, +9 p.b.), Estonsku (43 %, +7 p.b.) a Lucembursku (73 %, +6 p.b.) zvýšila míra shody, že jejich hlas se v jejich zemi počítá. Počet dohod se v sedmi zemích snížil. Malta (54 %, -27 p.b.) opět zaznamenala velmi velký pokles tohoto podílu, zatímco pokles o sedm procentních bodů je zaznamenán ve Francii (54 %) a ve Slovinsku (62 %).

Většina z 22 členských států se domnívá, že hlas jejich země se v EU počítá, přičemž respondenti ve Švédsku (89 %) a Dánsku (87 %) jsou opět nejpravděpodobnější, že s tímto tvrzením souhlasí, následované v Nizozemsku (84 %). I v tomto případě jsou Řecko (32 %) a Kypr (36 %) zeměmi s nejnižšími podíly, které souhlasí, společně s Českou republikou (44 %).

„Souhlasím“ celkem Celkem „Nesouhlasím“ D72.3 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? (Naše země) se v EU počítá (% – EU27)

Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 lze v šesti zemích, v čele s Irskem (75 %, +8 p.b.), Portugalskem (81 %, +7 p.b.) a Litvou (64 %, +7 p.b.), zvýšit míru shody o tom, že se jejich hlas v EU počítá. Pokles je zaznamenán v pěti zemích, zejména na Maltě (70 %, -12 p.b.), v Česku (44 %, -7 p.b.) a ve Slovinsku (50 %, -7 p.b.).

Při sledování výsledků podle sociodemografického profilu respondentů lze poznamenat, že u nejmladších respondentů je nejméně pravděpodobné, že budou mít pocit, že jejich hlas se v jejich zemi počítá (54 % oproti 57–60 % osob starších 25 let). Kromě toho lze nalézt rozdíly v míře shody se třemi prohlášeními podle úrovně vzdělání a sociálně-ekonomických podmínek.

Čím déle respondenti zůstali ve vzdělávání na plný úvazek, tím větší je pravděpodobnost, že s každým prohlášením souhlasí. Například 55 % osob, které ukončily školní docházku ve věku 20 let nebo starší, se domnívá, že jejich hlas je v EU důležitý, ve srovnání s 36 % těch, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší.

Manažeři jsou nejpravděpodobnější, že s každým prohlášením souhlasí, zatímco domácí lidé a nezaměstnaní jsou nejméně pravděpodobné, že tak učiní. Například 72 % manažerů se domnívá, že jejich hlas se v jejich zemi počítá, ve srovnání se 40 %, kteří se shodují mezi nezaměstnanými. Respondenti, kteří nikdy nebo zřídka nemají problémy s placením svých účtů, s větší pravděpodobností souhlasí s tím, že jejich hlas se počítá v EU (52 % oproti 27–39 % těch, kteří mají problémy častěji) a ve své zemi (66 % oproti 37–48 %), a že jejich hlas v EU (71 % oproti 46–53 %).

Respondenti žijící ve velkých městech s větší pravděpodobností pociťují, že jejich hlas se počítá v EU (50 % oproti 45 % osob žijících v menších městech nebo venkovských vesnicích) a ve své zemi (63 % oproti 56–58 %), a že jejich hlas se v EU počítá (67 % oproti 62–63 %).

Ti, kteří sledují evropskou politiku, s každým prohlášením pravděpodobně souhlasí. Například 72 % těch, kteří sledují evropskou politiku, cítí, že hlas jejich země je v EU důležitý, ve srovnání s 53 % těch, kteří nesledují.

D72.1 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? Můj hlas se v EU počítá (% – EU)

„Souhlasím“ celkem	Celkem „Nesouhlasím“
EU-27	47	48
Pohlaví
Muž	47	49
Žena	46	48
Věk
15–24	47	45
25–39	47	49
40–54	46	50
55+	46	49
Vzdělávání (konec)
—15	36	57
16–19	43	53
20+	55	41
Stále studuje	50	41
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	50	47
Manažeři	62	35
Ostatní bílé obojky	49	47
Manuální pracovníci	40	56
Osoby v domě	33	60
Nezaměstnaní	30	64
V důchodu	46	48
Studenti	50	41
Potíže s placením účtů
Většinu času	27	67
Čas od času	39	57
Téměř nikdy/nikdy	52	43
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	45	49
Malé/střední město	45	50
Velké město	50	45
Sledujte jugoslávskou politiku
Sledujte	58	39
Nenásledovat	32	60

D72.2 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? Můj hlas se počítá v (NAŠE ZEMĚ) (% – EU)

„Souhlasím“ celkem	Celkem „Nesouhlasím“
EU-27	59	38
Pohlaví
Muž	59	38
Žena	58	38
Věk
15–24	54	38
25–39	59	39
40–54	57	40
55+	60	37
Vzdělávání (konec)
—15	49	47
16–19	55	42
20+	68	30
Stále studuje	58	34
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	61	38
Manažeři	72	26
Ostatní bílé obojky	61	37
Manuální pracovníci	53	44
Osoby v domě	43	52
Nezaměstnaní	40	56
V důchodu	61	36
Studenti	58	34
Potíže s placením účtů
Většinu času	37	59
Čas od času	48	49
Téměř nikdy/nikdy	66	31
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	58	38
Malé/střední město	56	41
Velké město	63	34
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	69	29
Nenásledovat	46	49

D72.3 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících tvrzení? (Naše země) se v EU počítá (% – EU)

„Souhlasím“ celkem	Celkem „Nesouhlasím“
EU-27	63	32
Pohlaví
Muž	63	33
Žena	63	32
Věk
15–24	64	28
25–39	65	31
40–54	63	34
55+	63	32
Vzdělávání (konec)
—15	53	38
16–19	60	36
20+	71	26
Stále studuje	67	24
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	65	32
Manažeři	77	21
Ostatní bílé obojky	62	35
Manuální pracovníci	60	36
Osoby v domě	48	44
Nezaměstnaní	53	40
V důchodu	64	30
Studenti	67	24
Potíže s placením účtů
Většinu času	46	48
Čas od času	53	42
Téměř nikdy/nikdy	71	25
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	63	31
Malé/střední město	62	34
Velké město	67	29
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	72	26
Nenásledovat	53	39

Diskuse o vnitrostátních, evropských a místních politických záležitostech

Velká většina občanů alespoň příležitostně diskutuje o národní, evropské a místní politice s přáteli nebo příbuznými.

Nadpoloviční většina (55 %, +1 procentní bod od října do listopadu 2022) diskutuje o vnitrostátních politických záležitostech příležitostně a jedna čtvrtina (bez změny) „často“ tak činí, zatímco každý pátý (-1 p.b.) se takových diskusí nikdy nezapojuje. Tyto údaje zůstaly od října do listopadu 2022 stabilní.

Pro srovnání, evropské politické záležitosti diskutuje méně respondentů, i když stále většina. Více než polovina (53 %, +1 p.b.) diskutuje o evropské politice s přáteli nebo příbuznými příležitostně a 14 % (-1 p.b.) takové diskuse vede často, zatímco přibližně jedna třetina (32 %, -1 p.b.) tak nikdy neučiní.

A konečně více než polovina (53 %, -1 p.b.) příležitostně diskutuje o místních politických záležitostech a přibližně jedna čtvrtina (23 %, +2 procentní body) tak činí často, zatímco přibližně jedna čtvrtina (24 %, -1 p.b.) se těchto diskusí nikdy nezapojuje.

Března 2023 Říjen/listopad 2022 Března 2023 Říjen/listopad 2022 Března 2023 Říjen/listopad 2022 Vnitrostátní politické záležitosti Evropské politické záležitosti Místní politické záležitosti Březen 2023 – říjen/listopad 2022 Často Příležitostně Nikdy Nevím D71 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? (EU27) (%)

Ve 25 zemích většinou diskutují o národní politice s přáteli nebo příbuznými příležitostně, s nejvyšším podílem v Maďarsku (69 %), Polsku a Slovinsku (oboje 67 %).

Nizozemsko (47 %) a Řecko (46 %) jsou jedinými zeměmi, kde většina těchto diskusí vede často. Více než čtyři z deseti často diskutují o národní politice i ve Švédsku (43 %). Naopak 11 % ve Slovinsku, 14 % v Portugalsku a 15 % v Belgii uvádí, že často diskutují o vnitrostátních politických záležitostech.

Často Příležitostně Nikdy Nevím D71.1 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Vnitrostátní politické záležitosti (%)

Stejně jako v případě národní politiky, většina ve 25 zemích příležitostně diskutuje o evropských politických záležitostech s přáteli nebo příbuznými, zejména v Maďarsku (68 %), Německu (63 %) a na Slovensku (63 %).

Více než jeden z pěti v Řecku (25 %), Dánsku (22 %) a na Kypru (21 %) často diskutuje o evropské politice. To je v porovnání s 5 % ve Slovinsku a 7 % ve Francii a na Maltě, kteří tvrdí, že takové diskuse často vedou.

Francie (54 %) a Španělsko (53 %) jsou jedinými zeměmi, kde většina nikdy nediskutuje o evropských politických záležitostech.

Často Příležitostně Nikdy Nevím D72.2 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Evropské politické záležitosti (%)

Většina ve všech zemích říká, že příležitostně diskutují o místních politických záležitostech. Nejvyšší podíl, který se příležitostně účastní takových diskusí, lze opět nalézt v Maďarsku (68 %), následované Slovinskem (66 %) a Slovenskem (65 %).

Respondenti v Řecku (37 %), Německu (33 %) a Švédsku (32 %) nejčastěji diskutují o místní politice s přáteli nebo příbuznými, zatímco respondenti v Maďarsku (12 %), Slovinsku (13 %) a Polsku (14 %).

Často Příležitostně Nikdy Nevím D73.3 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Místní politické záležitosti (%)

Sociodemografická analýza zdůrazňuje, že podíly, které často diskutují o vnitrostátních, evropských nebo místních politických záležitostech, jsou mezi staršími a vzdělanějšími respondenty vyšší. Například 22 % až 25 % osob ve věku 25 a více let často diskutuje o místních politických záležitostech, ve srovnání s 13 % osob ve věku 15–24 let. Podobně 34 % těch, kteří ukončili celodenní vzdělávání ve věku nejméně 20 let, často diskutuje o národní politice, ve srovnání se 14 % těch, kteří ukončili školní docházku ve věku 15 let nebo mladší.

Manažeři s největší pravděpodobností často diskutují o politických záležitostech na každé úrovni, zatímco u domácích osob je nejméně pravděpodobné, že tak učiní. Například 23 % manažerů často diskutuje o evropské politice, ve srovnání s 6 % osob v domácnosti.

Respondenti žijící ve velkých městech častěji než ti, kteří žijí v menších městech nebo venkovských vesnicích, často diskutují o národních (30 % oproti 22–24 %) a evropských (17 % oproti 12–13 %) politických záležitostech.

D71.1 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Vnitrostátní politické záležitosti (% – EU)

Často	Příležitostně	Nikdy
EU-27	25	55	20
Pohlaví
Muž	29	54	17
Žena	22	55	23
Věk
15–24	20	48	31
25–39	25	56	18
40–54	27	56	17
55+	26	54	20
Vzdělávání (konec)
—15	14	51	35
16–19	23	58	19
20+	34	53	13
Stále studuje	21	50	28
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	37	53	10
Manažeři	41	51	8
Ostatní bílé obojky	26	60	13
Manuální pracovníci	19	59	22
Osoby v domě	12	52	36
Nezaměstnaní	16	50	33
V důchodu	25	53	22
Studenti	21	50	28
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	22	55	23
Malé/střední město	24	54	21
Velké město	30	55	15

D71.2 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Evropské politické záležitosti (% – EU27)

Často	Příležitostně	Nikdy
EU-27	14	53	32
Pohlaví
Muž	16	55	28
Žena	12	52	35
Věk
15–24	11	45	43
25–39	15	55	29
40–54	15	56	28
55+	14	53	32
Vzdělávání (konec)
—15	7	43	49
16–19	13	56	31
20+	19	57	23
Stále studuje	12	47	40
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	21	58	21
Manažeři	23	59	17
Ostatní bílé obojky	13	62	24
Manuální pracovníci	12	53	34
Osoby v domě	6	47	46
Nezaměstnaní	9	40	50
V důchodu	13	53	34
Studenti	12	47	40
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	12	51	36
Malé/střední město	13	54	32
Velké město	17	56	26

D71.3 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, říkáte, že diskutujete často, příležitostně nebo nikdy o...? Místní politické záležitosti (% – EU-27)

Často	Příležitostně	Nikdy
EU-27	23	53	24
Pohlaví
Muž	26	53	21
Žena	20	54	26
Věk
15–24	13	48	38
25–39	22	54	24
40–54	24	56	20
55+	25	53	22
Vzdělávání (konec)
—15	16	48	36
16–19	23	55	22
20+	28	55	17
Stále studuje	14	48	37
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	31	56	13
Manažeři	34	54	11
Ostatní bílé obojky	22	58	19
Manuální pracovníci	20	54	26
Osoby v domě	11	50	39
Nezaměstnaní	14	48	37
V důchodu	25	52	23
Studenti	14	48	37
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	22	53	25
Malé/střední město	22	53	25
Velké město	24	55	20

Zapojení do politiky EU

Absolutní většina (56 %, od října do listopadu 2022 žádná změna) říká, že sleduje to, co se děje v politice Evropské unie, přičemž většinu času sleduje 15 % (–1 procentní body) a čas od času následuje 41 % (+1 p.b.). Naopak více než čtyři z deseti (44 %, žádná změna) nesledují politiku EU: 27 % (bez změny) říká, že zřídka následují a 17 % (bez změny) říká, že nikdy nenásledují.

Nikdy nebo téměř nikdy 17 Málokdy 27 Většinu času 15 Čas od času 41 QA3 Někteří lidé sledují, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby nebo ne. Jiní o to nemají zájem. Řekl byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie? (EU27) (%)

Po desetiprocentním poklesu mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022 zůstal podíl, který sleduje politiku EU, ve stávajícím průzkumu stabilní.

V 18 zemích většina respondentů tvrdí, že sledují, co se děje v politice EU. Nejvyšší podíly jsou zaznamenány ve Finsku (73 %), Německu (72 %) a Lucembursku (69 %). V dalších osmi zemích sleduje politiku EU menšina, přičemž respondenti na Slovensku (41 %), Francii a Slovinsku (oba 42 %) jsou nejméně pravděpodobné, že tak učiní. Stejné podíly „sledují“ a „nesledují“ politiku EU v Rumunsku (oba 50 %).

Nejméně čtvrtina respondentů sleduje politiku EU většinou v Německu (27 %), na Kypru a ve Finsku (oba 25 %). To je v kontrastu s 6 %, kteří tak činí v Chorvatsku, Litvě, na Maltě a na Slovensku.

Mapa Legenda QA3 Někteří lidé sledují, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby nebo ne. Jiní o to nemají zájem. Řekl byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie (celkem „následovat“ – %) Angažovanost v politice EU poklesla v 11 zemích od října do listopadu 2022. Největší pokles podílu, který sleduje politiku EU, lze pozorovat na Maltě (48 %, -12 p.b.), v Řecku (52 %, -9 p.b.) a v Rakousku (55 %, -8 p.b.). Zvýšení o nejméně pět procentních bodů bylo zjištěno ve Finsku (73 %, +9 p.b.), Dánsku (66 %, +6 procentních bodů), Belgii (61 %, +5 p.b.) a Portugalsku (52 %, +5 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Března 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA3 Někteří lidé sledují, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby nebo ne. Jiní o to nemají zájem. Řekli byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie (% – Celkem „následování“)

Zaměření na výsledky u nejmladších respondentů ukazuje, že u osob ve věku 15–24 let je méně pravděpodobné, že budou sledovat politiku EU, než je průměr. Zejména přibližně čtyři z deseti (41 %) uvádějí, že sledují politiku EU, což je 15 procentní rozdíl s podílem, který sleduje politiku EU mezi obecnou populací (56 %). Méně než jeden z deseti (8 %) sleduje politiku EU většinu času (ve srovnání s 15 % u obecné populace) a 33 % čas od času (oproti 41 %). Přibližně šest z deseti (59 %) nesleduje to, co se děje v politice EU (ve srovnání se 44 %), přičemž nejmladší Evropané jsou mnohem pravděpodobnější než průměr, že nikdy nesledují (28 % oproti 17 %).

Většinu času Čas od času Vzácně Nikdy nebo téměř nikdy Nevím EU-27 15–24 let QA3 Někteří lidé sledují, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby nebo ne. Jiní o to nemají zájem. Řekli byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie (% – EU27)

Hlubší pohled na zjištění napříč sociodemografickými kategoriemi ilustruje, že muži častěji než ženy říkají, že sledují to, co se děje v politice EU (61 % oproti 51 %). Navíc, čím déle respondenti zůstali ve vzdělávání na plný úvazek, tím pravděpodobněji budou tvrdit, že sledují politiku EU (67 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, oproti 44 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladší).

Vedoucí pracovníci (73 %) budou nejpravděpodobněji sledovat politiku EU, zejména ve srovnání s osobami v domácnosti (42 %) a nezaměstnanými (43 %). Svou roli hraje také finanční situace respondentů, přičemž 60 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů po politice EU, ve srovnání se 44 % těch, kteří mají potíže většinou.

Ti, kteří žijí ve velkých městech, mají větší sklon než ti, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo menších vesnicích, aby uvedli, že sledují politiku EU (60 % oproti 52–55 %). Ti, kteří mají pozitivní obraz EU, mají větší pravděpodobnost, že budou sledovat politiku EU než ti, kteří mají negativní obraz (69 % oproti 47 %), a totéž platí, pokud jde o obraz Evropského parlamentu (75 % oproti 46 %).

Zapojení do politiky EU je rovněž spojeno s pocitem, že v EU je hlas důležitý, a s mírou spokojenosti s demokracií EU. S větší pravděpodobností budou politiku EU sledovat zejména ti, kteří souhlasí se svým hlasem (69 % oproti 45 % těch, kteří nesouhlasí) a ti, kteří jsou spokojeni s demokracií v EU (64 % oproti 49 %, kteří nejsou spokojeni).

A konečně, ti, kteří hlasovali v posledních evropských volbách, jsou pravděpodobnější než ti, kteří nehlasovali pro sledování politiky EU (68 % oproti 38 %).

QA3 Někteří lidé sledují, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby nebo ne. Jiní o to nemají zájem. Řekli byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie (% – EU27)

Celkem „následující“	Celkem „Není následovat“
EU-27	56	44
Pohlaví
Muž	61	39
Žena	51	49
Věk
15–24	41	59
25–39	54	46
40–54	59	41
55+	59	41
Vzdělávání (konec)
—15	44	56
16–19	54	46
20+	67	33
Stále studuje	45	55
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	62	38
Manažeři	73	27
Ostatní bílé obojky	59	41
Manuální pracovníci	50	50
Osoby v domě	42	58
Nezaměstnaní	43	57
V důchodu	59	41
Studenti	45	55
Potíže s placením účtů
Většinu času	44	56
Čas od času	51	49
Téměř nikdy/nikdy	60	40
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	52	48
Malé/střední město	55	45
Velké město	60	40
Obraz EU
Postitivní	69	31
Neutrální	45	55
Negativní	47	53
Můj hlas se v EU počítá
Souhlasím	69	31
Nesouhlasit	45	55
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojený	64	36
Neuspokojeno	49	51
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	68	32
Žádné	38	63
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	75	25
Neutrální	45	55
Negativní	46	54

Obraz EU

Obraz EU mezi občany je pozitivní, i když rozdíl mezi pozitivními a negativními názory se nadále zmenšuje. Většina (45 %) uvádí, že EU jim vykouzlí pozitivní obraz, zatímco 38 % má neutrální obraz a 17 % má negativní obraz.

„Pozitivní“ celkem Neutrální „Negativní“ celkem Nevím D78 Obecně vám EU vykouzlí velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU-27)

Podíl respondentů, kteří mají pozitivní obraz EU, zůstal od října do listopadu 2022 relativně stabilní (–2 p.b.), zatímco úroveň respondentů s negativním názorem se mírně zvýšila (+3 p.b.). Po negativním vývoji pozorovaném mezi dubnem a květnem a říjnem a listopadem 2022 se rozdíl mezi pozitivními a negativními názory dále zmenšil a nyní činí 28 procentních bodů (-5 procentních bodů). Širší obraz však zůstává při dlouhodobém sledování těchto údajů relativně příznivý, přičemž pozitivní názory zůstávají pevně ve většině.

Ve všech zemích mají pozitivní názory přednost před negativními názory. Většina respondentů má pozitivní obraz EU ve 20 zemích, zatímco neutrální názory převládají v šesti zemích. V Česku jsou stanoviska rozdělena (35 % „pozitivní“ oproti 35 % „neutrální“).

Respondenti s největší pravděpodobností budou mít pozitivní obraz EU v Irsku (72 %), Portugalsku (70 %), Lucembursku a Švédsku (oba 64 %). Na opačném konci stupnice má pozitivní obraz 31 % v Řecku a na Slovensku a 35 % v Rakousku, Česku a Francii.

Nejméně jedna čtvrtina má negativní obraz EU v pěti zemích: Česko (29 %), Řecko, Slovensko (obě 28 %), Rakousko (26 %) a Francie (25 %).

Celkem „Pozitivní“ Neutrální „Negativní“ celkem Nevím D78 Obecně vám EU vykouzlí velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (%) Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 vzrostly kladné názory EU na Kypru (48 %, +6 p.b.), Portugalsku (70 %, +5 p.b.), Finsku (57 %, +5 p.b.), Itálii (46 %, +4 p.b.) a Chorvatsku (49 %, +3 p.b.). Naopak v deseti zemích poklesly, zejména na Maltě (51 %, -13 p.b.), Francii (35 %, -8 p.b.) a Lotyšsku (43 %, -7 p.b.). Podíl, který má pozitivní obraz EU, zůstal ve zbývajících 12 zemích stabilní.

Zdá se, že věk hraje roli, pokud jde o obraz, který respondenti o EU mají, přičemž u mladých lidí je pravděpodobnější, že budou mít o EU pozitivní obraz. Polovina osob ve věku 15–24 let (50 %) uvádí, že mají pozitivní obraz EU ve srovnání s průměrem EU 45 %. A co víc, pouze 7 % mladých lidí tvrdí, že mají „poměrně negativní“ obraz EU, což je 13 % na úrovni EU.

EU-27 15–24 let Velmi pozitivní Poměrně pozitivní Neutrální Poměrně negativní Velmi negativní Nevím D78 Obecně vám EU vykouzlí velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU-27)

Rozdíly lze pozorovat i podle úrovně vzdělání a sociálně-ekonomického postavení respondentů. U osob, které ukončily denní vzdělávání ve věku 20 let nebo staršího, je větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní názor na EU než ti, kteří dokončili 15 let nebo mladší (53 % oproti 33 %). Manažeři (58 %) mají zdaleka největší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní názor, zejména ve srovnání s nezaměstnanými (34 %) a domácími osobami (35 %). Kromě toho respondenti, kteří mají nejmenší finanční potíže, mají také větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní představu o EU (52 % těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů, oproti 28 % těch, kteří mají problémy většinou).

Pozitivní názory jsou také rozšířeny mezi těmi, kteří žijí ve velkých městech, ve srovnání s těmi, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo menších městech (50 % oproti 42–44 %).

D78 Obecně vám EU vykouzlí velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU-27)

„Pozitivní“ celkem	Neutrální	„Negativní“ celkem	Nevím
EU-27	45	38	17	0
Pohlaví
Muž	46	35	19	0
Žena	43	41	15	1
Věk
15–24	50	40	9	1
25–39	46	39	15	0
40–54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Vzdělávání (konec)
—15	33	45	20	2
16–19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Stále studuje	54	37	8	1
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	49	34	17	0
Manažeři	58	29	13	0
Ostatní bílé obojky	48	37	15	0
Manuální pracovníci	37	43	19	1
Osoby v domě	35	43	21	1
Nezaměstnaní	34	45	20	1
V důchodu	43	37	19	1
Studenti	54	37	8	1
Potíže s placením účtů
Většinu času	28	43	28	1
Čas od času	36	43	20	1
Téměř nikdy/nikdy	52	34	14	0
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	88	10	2	0
Malé/střední město	26	68	6	0
Velké město	8	23	68	1

Je členství v EU dobré?

Jasná většina (61 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) se domnívá, že členství jejich země v EU je dobrá věc, zatímco pouze přibližně jeden z deseti (11 %, +1 procentní bod) to považuje za špatnou věc. O něco více než čtvrtina (27 %, žádná změna) si myslí, že to není dobrá ani špatná věc.

Tyto údaje jsou ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 stabilní, přičemž podíl respondentů, kteří považují členství v EU za dobrou věc, zůstává od konce roku 2020 trvale nad 60 %.

Dobrá věc Špatná věc Ani dobrá věc, ani špatná věc Nevím Obecně vzato, myslíte si, že členství naší země v EU je...? (% – EU-27) Většina z 25 zemí se domnívá, že členství jejich země v EU je dobrá věc, přičemž více než osm z deseti sdílí tento názor v Irsku (85 %), Lucembursku (83 %) a Litvě (81 %). Slovensko (39 %), Řecko (40 %) a Rumunsko (43 %) jsou země, kde je toto stanovisko nejméně rozšířené. Slovensko a Řecko jsou také jedinými zeměmi, kde si většina myslí, že členství v EU není ani dobrá, ani špatná věc (45 %, resp. 42 %).

Více než pětina se domnívá, že členství jejich země v EU je špatná věc v Rakousku a Rumunsku (oba 22 %).

Dobrá věc Špatná věc Ani dobrá věc, ani špatná věc Nevím Obecně vzato, myslíte si, že členství naší země v EU je...? (%)

Pozitivní názory na členství v EU jsou v severních a západních zemích rozšířenější než ve východních zemích, zatímco výsledky jsou smíšené, pokud jde o jižní země.

Estonsko (69 %, +3 procentní body) a Slovinsko (61 %, +3 p.b.) jsou jedinými zeměmi, v nichž se podíl, které si myslí, že členství v EU je dobré, od října do listopadu 2022 zvýšil, i když jen nepatrně. Tento podíl respondentů se místo toho snížil v osmi zemích, přičemž Malta (65 %, -14 p.b.) opět představuje největší pokles, následovaná Českou republikou (44 %, -7 p.b.) a Lucemburskem (83 %, -7 p.b.). Tento pozitivní názor na členství v EU zůstal stabilní nebo nezměněný v 17 zemích.

Mapa Legenda Obecně vzato, myslíte si, že členství naší země v EU je...? Dobrá věc (%) Pozitivní názory na členství v EU jsou rozšířeny mezi mladšími respondenty, osobami s vysokoškolským vzděláním a těmi, kteří jsou v lepším sociálně-ekonomickém stavu.

Respondenti ve věku 15–24 let s větší pravděpodobností než respondenti ve věku 55 let a více považují členství jejich země v EU za dobrou věc (68 % oproti 58 %). Stejně tak ti, kteří ukončili prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní názor než ti, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší (72 % oproti 49 %).

Manažeři (74 %) jsou zdaleka nejvíce přiklání k názoru, že členství v EU je dobrá věc, zatímco domácí osoby (48 %) jsou nejméně pravděpodobné, že zastávají tento názor. Respondenti, kteří nikdy nebo vzácně nemají problémy s placením svých účtů, jsou pravděpodobnější než ti, kteří častěji tvrdí, že členství v EU je dobré (69 % oproti 41–49 %).

Ti, kteří žijí ve velkých městech, si častěji myslí, že členství jejich země v EU je dobré (65 % oproti 58–60 % obyvatel venkovských vesnic nebo malých a středních měst).

Podpora členství v EU je rovněž úzce spjata s obrazem, který respondenti o EU mají, přičemž 91 % těch, kteří mají pozitivní názor na členství v EU, je ve srovnání s 16 % těch, kteří mají negativní obraz. Kromě toho respondenti, kteří často hovoří o evropské politice (67 % oproti 52 % těch, kteří tak nikdy neučiní), a ti, kteří politiku EU sledují (71 % oproti 49 % těch, kteří ji nesledují), mají pravděpodobnější pozitivní názor na členství v EU.

QA8 Obecně vám EU vykouzlí velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU-27)

Dobrá věc	Špatná věc	Ani dobrá věc, ani špatná věc
EU-27	61	11	27
Pohlaví
Muž	62	12	25
Žena	59	10	30
Věk
15–24	68	7	24
25–39	62	11	26
40–54	60	13	27
55+	58	11	30
Vzdělávání (konec)
—15	49	12	37
16–19	54	13	32
20+	72	8	20
Stále studuje	72	6	21
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	64	9	27
Manažeři	74	9	16
Ostatní bílé obojky	65	10	25
Manuální pracovníci	52	14	33
Osoby v domě	48	15	35
Nezaměstnaní	53	12	34
V důchodu	59	10	30
Studenti	72	6	21
Potíže s placením účtů
Většinu času	41	18	40
Čas od času	49	16	34
Téměř nikdy/nikdy	69	8	23
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	60	11	28
Malé/střední město	58	12	29
Velké město	65	9	26
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	67	15	18
Příležitostně	64	10	26
Nikdy	52	11	35
Obraz EU
Pozitivní	91	2	7
Neutrální	45	8	46
Negativní	16	43	40
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	71	9	20
Nenásledovat	49	13	37

Je členství v EU důležité?

Přibližně dvě třetiny (67 %, +1 procentní bod od října do listopadu 2022) považují členství své země v EU za důležité. Každý desátý (-1 p.b.) se domnívá, že není důležité, aby jejich země byla členským státem EU, zatímco 22 % (bez změny) má neutrální názor.

Tyto údaje zůstaly od října do listopadu 2022 stabilní.

Nevím (1) Celkem „nedůležité“ (1–4) 10 „Neutrální“ celkem (5–6) 22 „Důležité“ celkem (7–10) 67 QA9 Jak důležité je pro vás, že (NAŠE ZEMĚ) je členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „mimořádně důležité“? (EU27) (%)

Ve všech členských státech se většina domnívá, že členství jejich země v EU je důležité, přičemž podíly se pohybují od 84 % v Irsku, Lucembursku a Litvě po 49 % v Česku, 50 % na Slovensku a 52 % v Bulharsku.

Více než jedna pětina považuje členství v EU za nedůležité ve třech zemích: Česko (26 %), Rakousko a Bulharsko (obě 21 %).

Názor, že je důležité, aby jejich země byla členským státem EU, je méně rozšířený mezi respondenty v jihovýchodních zemích (Bulharsko, Rumunsko, Kypr a Řecko) a v některých východních zemích (jako je Česko a Slovensko) než v jiných zemích.

Mapa Legenda QA9 Jak důležité je pro vás, že (NAŠE ZEMĚ) je členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „mimořádně důležité“? (% – celkem „důležité“ (7–10)) Stanovisko, že členství jejich země v EU je důležité, pokročilo mezi respondenty v šesti členských státech od října do listopadu 2022, zejména v Estonsku (71 %, +9 procentních bodů), Slovinsku (63 %, +4 procentních bodů) a Chorvatsku (59 %, +4 procentní body). Naproti tomu podíl, který si myslí, že je to důležité, se snížil v pěti zemích, zejména na Maltě (74 %, -8 p.b.), v Česku (49 %, -7 p.b.) a v Lucembursku (84 %, -5 p.b.). Tento podíl respondentů zůstal stabilní nebo nezměněný v 16 zemích.

Říjen/listopad 2022 Března 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA9 Jak důležité je pro vás, že (NAŠE ZEMĚ) je členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „mimořádně důležité“? (% – celkem „důležité“ (7–10)) V souladu s výsledky dalších ukazatelů týkajících se postojů k EU je názor, že členství jejich země v EU je důležité, rozšířenější mezi nejmladšími respondenty, těmi, kteří mají vyšší úroveň vzdělání, a těmi, kteří se nacházejí v lepší sociálně-ekonomické situaci.

Zejména u osob ve věku 15–24 let (70 % oproti 65 % osob ve věku 55 let nebo starších) a u osob, které ukončily denní vzdělávání ve věku 20 let nebo starší (76 % oproti 55 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladších), je pravděpodobnější, že je to důležité. Totéž platí pro manažery (78 % ve srovnání s 53 % osob v domácnosti) a ty, kteří nikdy nebo zřídka nemají potíže s placením svých účtů (73 % oproti 51–57 % osob, které mají potíže častěji).

Proporci, kteří si myslí, že členství v jejich zemi v EU je důležité, jsou také vyšší mezi těmi, kteří žijí ve velkých městech (71 % oproti 65 % obyvatel venkovských vesnic nebo menších měst).

Ti, kteří mají pozitivní obraz EU (92 % oproti 28 % těch, kteří mají negativní obraz), ti, kteří často diskutují o evropských politických záležitostech (76 % oproti 55 %, kteří tak nikdy neučiní) a ti, kteří sledují politiku EU (76 % oproti 54 % těch, kteří nesledují), pravděpodobněji považují členství své země v EU za důležité.

QA9 Jak důležité je pro vás, že (NAŠE ZEMĚ) je členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „mimořádně důležité“? (% – EU-27)

Celkem „nedůležité“ (1–4)	„Neutrální“ celkem (5–6)	„Důležité“ celkem (7–10)
EU-27	10	22	67
Pohlaví
Muž	13	19	67
Žena	10	23	66
Věk
15–24	8	20	70
25–39	10	22	67
40–54	13	19	67
55+	11	23	65
Vzdělávání (konec)
—15	14	28	55
16–19	13	24	62
20+	9	15	76
Stále studuje	6	18	74
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	12	19	68
Manažeři	8	14	78
Ostatní bílé obojky	10	19	71
Manuální pracovníci	13	26	60
Osoby v domě	18	27	53
Nezaměstnaní	15	26	57
V důchodu	11	22	65
Studenti	6	18	74
Potíže s placením účtů
Většinu času	19	28	51
Čas od času	14	28	57
Téměř nikdy/nikdy	9	17	73
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	12	22	65
Malé/střední město	12	22	65
Velké město	10	18	71
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	10	14	76
Příležitostně	9	20	71
Nikdy	16	27	55
Obraz EU
Pozitivní	1	7	65
Neutrální	9	35	54
Negativní	44	27	28
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	8	16	76
Nenásledovat	15	29	54

Optimismus ohledně budoucnosti EU

Optimismus ohledně budoucnosti EU je na vzestupu. Téměř dvě třetiny (64 %) uvádějí, že jsou optimističtí ohledně budoucnosti EU, zatímco 32 % uvádí, že jsou pesimističtí.

Optimistický podíl se ve stávajícím průzkumu zvýšil o sedm procentních bodů, což více než kompenzovalo pětiprocentní pokles zaznamenaný mezi dubnem a květnem a říjnem-listopadem 2022.

Nevím 4 „Pesimistické“ celkem 32 „Optimistické“ 64 celkem SD22 Řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, pesimistický nebo pesimistický, pokud jde o budoucnost EU? (EU27) (%) Ve 25 zemích je většina z nich optimistická ohledně budoucnosti EU. Nejméně osm z deseti je optimistických v Irsku (87 %), Dánsku (81 %) a Litvě (80 %), zatímco respondenti ve Francii, Řecku (oba 45 %) a na Slovensku (53 %) jsou nejméně optimističtí.

Řecko (53 %) a Francie (50 %) jsou také jedinými zeměmi, kde je většina pesimistická ohledně budoucnosti EU.

Celkem „Optimistické“ „Pesimistické“ celkem Nevím SD22 Řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, pesimistický nebo pesimistický, pokud jde o budoucnost EU? (%)

Míra optimismu ohledně budoucnosti EU se od října do listopadu 2022 zvýšila v 19 zemích a ve třech zemích o více než deset procentních bodů: Portugalsko (71 %, +17 procentních bodů), Lotyšsko (75 %, +12 procentních bodů) a Kypr (55 %, +11 procentních bodů). Míra optimismu zůstala ve zbývajících osmi zemích stabilní nebo beze změny.

Míra optimismu ohledně budoucnosti EU je nejvyšší u osob ve věku 15–24 let (70 % oproti 59 % osob ve věku 55 let a starších) a u osob, které ukončily plné vzdělávání ve věku 20 let nebo starší (69 % oproti 52 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladší).

Optimismus je nejrozšířenější mezi manažery (73 %) než mezi osobami v domácnosti a nezaměstnanými (oba 55 %) a je vyšší u těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením svých účtů (68 % oproti 45 % těch, kteří mají potíže většinou).

Respondenti žijící ve velkých městech jsou nejpravděpodobněji optimističtí ohledně budoucnosti EU (68 % oproti 61 % těch, kteří žijí ve venkovských vesnicích nebo malých a středních městech).

Optimismus ohledně budoucnosti EU také úzce souvisí s obrazem, který respondenti o EU mají, přičemž 90 % těch, kteří mají pozitivní obraz, uvádí, že jsou optimističtí, ve srovnání s 13 % těch, kteří mají negativní obraz. A konečně, ti, kteří sledují politiku EU, jsou pravděpodobnější, že budou optimističtí ohledně budoucnosti EU (72 % oproti 52 % těch, kteří nesledují).

SD22 Řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, pesimistický nebo pesimistický, pokud jde o budoucnost EU? (% – EU-27)

„Optimistické“ celkem	„Pesimistické“ celkem
EU-27	64	32
Pohlaví
Muž	63	34
Žena	63	32
Věk
15–24	70	26
25–39	65	32
40–54	64	33
55+	59	36
Vzdělávání (konec)
—15	52	41
16–19	59	37
20+	69	28
Stále studuje	73	23
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	65	32
Manažeři	73	26
Ostatní bílé obojky	69	29
Manuální pracovníci	57	39
Osoby v domě	55	38
Nezaměstnaní	55	40
V důchodu	59	36
Studenti	73	23
Potíže s placením účtů
Většinu času	45	51
Čas od času	56	40
Téměř nikdy/nikdy	68	28
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	61	34
Malé/střední město	61	35
Velké město	68	29
Obraz EU
Pozitivní	90	9
Neutrální	54	39
Negativní	13	85
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	72	26
Nenásledovat	52	41

4.2. Vnímání Evropského parlamentu a jeho role

Tato část se více zaměřuje na vnímání Evropského parlamentu a jeho úlohu ze strany Evropanů. Nejprve se bude zabývat obrazem, který občané tohoto orgánu EU mají, a následně se zaměří na svá stanoviska k tématům, která by měl přednostně řešit, a nad tím, zda by měl hrát více či méně důležitou úlohu. Stručně řečeno, Evropský parlament vyslovuje neutrální vůči pozitivním názorům a Evropané si myslí, že jeho úloha by měla být důležitější. Kromě toho v kontextu vyznačujícím se rostoucími životními náklady a nejistotou ohledně budoucí životní úrovně si většina občanů vybírá boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení jako téma, kterým by se tato instituce měla přednostně zabývat.

Obraz Evropského parlamentu

Respondenti mají mnohem větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní, než mají negativní obraz Evropského parlamentu. Více než jedna třetina (37 %, +1 procentní bod od října do listopadu 2022) má pozitivní obraz Evropského parlamentu, zatímco méně než jedna pětina (19 %, +2 procentní body) má negativní obraz. Většina respondentů (43 %, -2 p.b.) má na tuto instituci neutrální názor.

Tyto údaje zůstaly od října do listopadu 2022 víceméně stabilní. Vzhledem k dlouhému trendu zůstává podíl osob, které mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, na relativně vysoké úrovni – a blíží se rekordní úrovni dosažené v dubnu až květnu 2022 (39 %).

„Pozitivní“ celkem Neutrální „Negativní“ celkem Nevím QA4 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – EU-27)

V deseti zemích je většina respondentů, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, zatímco pozitivní názory převažují nad negativními názory ve 23 zemích. To platí zejména pro Irsko (64 %), Portugalsko (58 %) a Dánsko (54 %). Naproti tomu Francie (22 % „pozitivní“ oproti 30 % „negativní“), Řecko (22 % oproti 31 %), Česko (27 % oproti 32 %) a Slovensko (28 % oproti 32 %) jsou jedinými zeměmi, kde negativní názory převažují nad pozitivními názory.

Většina má neutrální názor na Evropský parlament v 16 členských státech, zatímco stanoviska jsou v Itálii rozdělena (41 % „pozitivní“ a 41 % „neutrální“).

„Pozitivní“ celkem Neutrální „Negativní“ celkem Nevím QA4 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (%)

Pozitivní vnímání Evropského parlamentu dosáhlo od října do listopadu 2022 pokroku ve 14 zemích, zejména ve Finsku (41 %, +10 p.b.), Litvě (39 %, +9 procentních bodů) a Estonsku (35 %, +8 procentních bodů). Podíl respondentů, kteří mají pozitivní názor na tuto instituci, klesl ve čtyřech zemích: Malta (48 %, -14 p.b.), Řecko (22 %, –5 p.b.), Česko (27 %, -3 p.b.) a Rakousko (30 %, -3 p.b.). Tento podíl zůstal stabilní nebo beze změny ve zbývajících devíti zemích.

Říjen/listopad 2022 Března 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA4 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – celkem „pozitivní“) Výsledky jsou konzistentní napříč věkovými skupinami, i když u nejmladších respondentů ve věku 15–24 let je nejméně pravděpodobné, že budou mít negativní obraz Evropského parlamentu (12 % oproti 18–21 % osob ve věku 25 a více let).

U respondentů s vysokoškolským vzděláním a osob s vyšším socioekonomickým statusem je pravděpodobnější, že budou mít pozitivní obraz Evropského parlamentu. Ti, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní názor než ti, kteří odešli do 15 let nebo mladší (43 % oproti 27 %). Manažeři (47 %, ve srovnání s 26 % nezaměstnaných) mají nejpravděpodobnější pozitivní názor, stejně jako ti, kteří mají zřídka nebo nikdy potíže s placením svých účtů (41 % oproti 23–30 % těch, kteří mají potíže častěji).

U respondentů žijících ve velkých městech je také pravděpodobnější, že budou mít pozitivní obraz Evropského parlamentu (41 %, oproti 34–36 % osob žijících ve venkovských vesnicích nebo malých a středních městech).

A konečně, pozitivní názory Evropského parlamentu jsou mnohem rozšířenější mezi těmi, kteří mají obecně pozitivní obraz EU (72 % oproti 3 % těch, kteří mají negativní obraz), ti, kteří často mluví o evropských politických záležitostech (50 % oproti 23 % těch, kteří tak nikdy neučiní) a sledují politiku EU (50 % oproti 21 % těch, kteří nesledují), a ti, kteří hlasovali v posledních evropských volbách (45 % oproti 24 % těch, kteří nehlasovali).

QA4 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – EU-27)

„Pozitivní“ celkem	Celkem „Negativní“
EU-27	37	19
Pohlaví
Muž	38	22
Žena	35	17
Věk
15–24	37	12
25–39	37	18
40–54	37	21
55+	36	21
Vzdělávání (konec)
—15	27	22
16–19	34	22
20+	43	17
Stále studuje	39	11
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	42	20
Manažeři	47	17
Ostatní bílé obojky	42	17
Manuální pracovníci	30	21
Osoby v domě	29	23
Nezaměstnaní	26	26
V důchodu	36	21
Studenti	39	11
Potíže s placením účtů
Většinu času	23	31
Čas od času	30	23
Téměř nikdy/nikdy	41	17
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	34	20
Malé/střední město	36	20
Velké město	41	17
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	50	18
Příležitostně	42	17
Nikdy	23	23
Obraz EU
Postitivní	72	3
Neutrální	10	11
Negativní	3	79
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	45	17
Žádné	24	24
Sledovat evropskou politiku
Sledujte	50	16
Nenásledovat	21	23

Priority Evropského parlamentu

Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (38 %, +1 procentní bod od října do listopadu 2022) se řadí mezi témata, která by si občané přáli, aby se Evropský parlament přednostně zabýval. Přibližně tři z deseti by si přály, aby se Evropský parlament zabýval veřejným zdravím (33 %, –1 p.b.), opatřeními proti změně klimatu a podporou hospodářství a vytvářením nových pracovních míst (oba 31 %, beze změny). Nejméně jeden z pěti se domnívá, že demokracie a právní stát (26 %, –1 p.b.), budoucnost Evropy (25 %, –2 p.b.), obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU (23 %, –1 p.b.) a boj proti terorismu a organizované trestné činnosti (20 %, beze změny) by měly být řešeny přednostně.

Od doby, kdy byla tato otázka položena v říjnu až listopadu 2022, nedošlo k žádným významným změnám v těchto poměrech.

Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Opatření proti změně klimatu Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Demokracie a právní stát Budoucnost Evropy Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti Práva spotřebitelů Humanitární a rozvojová pomoc Migrace a azyl Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky Rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost Zemědělská politika Digitalizace evropského hospodářství a společnosti Nevím Března 2023 Říjen/listopad 2022 QA7ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (EU27) (%)

V sedmi zemích je boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení nejvyššími (nebo společnými) prioritními respondenty, kteří se domnívají, že Evropský parlament by se měl zabývat, zatímco nejčastější odpovědí v šesti zemích je veřejné zdraví. Opatření proti změně klimatu jsou také nejčastěji uváděnou prioritou v šesti zemích a v dalších šesti zemích se podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst řadí mezi nejvyšší (nebo společné) priority. Respondenti v Německu a Finsku s největší pravděpodobností uvádějí demokracii a právní stát, zatímco nejčastější odpovědí v Česku je budoucnost Evropy. Estonsko je jedinou zemí, kde je obrana a bezpečnost EU nejčastěji uváděnou prioritou, kterou by měl Evropský parlament řešit.

Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Opatření proti změně klimatu Budoucnost Evropy Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU Demokracie a právní stát QA7ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (Max. 4 ANSWERS) (% – Nejvíce zmiňovaná odpověď podle zemí) Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení patří mezi tři hlavní témata, kterými by se měl Evropský parlament přednostně zabývat ve 22 zemích, přičemž podíly se pohybují od nejméně poloviny v Řecku (56 %), Portugalsku (54 %) a Litvě (50 %) až po méně než tři z deseti v Česku (24 %), Polsku (27 %) a Rumunsku (29 %).

Veřejné zdraví je jednou ze tří nejčastěji zmiňovaných priorit v 16 zemích. Respondenti na Kypru (52 %), Řecku (50 %) a Slovinsku (48 %) tuto skutečnost pravděpodobně zmiňují, zatímco respondenti ve Švédsku (16 %), v Česku (18 %) a v Německu (19 %) mají nejmenší pravděpodobnost, že tak učiní.

V deseti zemích patří boj proti změně klimatu mezi tři hlavní priority, které je třeba řešit. To platí zejména pro Švédsko (58 %), Nizozemsko (51 %) a Dánsko (48 %). Nejnižší podíly uvádějící tuto prioritu jsou zaznamenány v Bulharsku (10 %), Rumunsku (11 %) a Estonsku (12 %).

Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst patří mezi tři hlavní priority v 17 zemích. Nejvíce zmiňovaných podílů se vyskytuje v Řecku (59 %), na Kypru a v Portugalsku (v obou případech 49 %). To je srovnání s 12 % v Nizozemsku, 16 % v Dánsku a 17 % ve Švédsku, kteří to považují za prioritu Evropského parlamentu.

Nejméně čtyři z deseti ve Finsku, Švédsku (46 %) a Německu (40 %) považují demokracii a právní stát za prioritu Evropského parlamentu, zatímco to je případ 12 % v Litvě, 15 % v Portugalsku a 16 % v Lucembursku.

Budoucnost Evropy je nejčastěji zmiňována v Česku (39 %), Německu a Lucembursku (oba 35 %). To je srovnání s méně než jednou pětinou, která to uvádí jako prioritu na Kypru (12 %), Řecku (17 %), Francii a Portugalsku (obě 18 %).

Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU, jsou považovány za téma, kterým by se měl Evropský parlament přednostně zabývat nejméně čtyřmi z deseti v Estonsku, Litvě (oba 43 %) a Finsku (40 %). U respondentů ve Španělsku (8 %), Slovinsku (12 %) a ve Francii (13 %) je nejmenší pravděpodobnost, že toto téma zmiňují.

Nejvyšší podíl respondentů, kteří se domnívají, že boj proti terorismu a organizované trestné činnosti by měl přednostně řešit Evropský parlament, lze nalézt ve Švédsku (39 %), následované Dánskem a Nizozemskem (oba 28 %). To je nejméně pravděpodobné, že bude zmíněno v Litvě (12 %), Lucembursku a Polsku (obě 14 %).

Pokud jde o ostatní témata, práva spotřebitelů je v Bulharsku a na Maltě zmíněna 27 %, zatímco vysoký podíl v Česku (37 %), Estonsku (28 %) a Portugalsku (27 %) považuje samostatnost EU v oblasti průmyslu a energetiky za prioritu Evropského parlamentu. Migrace a azyl je vybrána nejméně jednou čtvrtinou na Kypru (33 %), v Nizozemsku (28 %), Irsku (26 %) a Rakousku (25 %) a jedna třetina uvádí rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost ve Švédsku (33 %). Poměrně vysoké podíly považují zemědělskou politiku za prioritu na Slovensku (33 %) a v Lotyšsku (27 %). Všechna ostatní témata jsou zmíněna méně než čtvrtinou respondentů v každé zemi.

Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Opatření proti změně klimatu Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Demokracie a právní stát Budoucnost Evropy Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti Práva spotřebitelů Humanitární a rozvojová pomoc Migrace a azyl Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky Rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost Zemědělská politika Digitalizace evropského hospodářství a společnosti Ostatní (SPONTANEOUS) Nevím Žádné (SPONTANEOUS) QA7ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (%)

V 11 zemích je pravděpodobnější, že respondenti než v říjnu až listopadu 2022 tvrdí, že boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je téma, kterým by se Evropský parlament přednostně zabýval. To se týká zejména Malty (37 %, +12 p.b.), Kypru (48 %, +7 p.b.) a Slovinska (42 %, +7 p.b.). Tento podíl se snížil pouze ve třech zemích: Portugalsko (54 %, -5 p.b.), Česko (24 %, -4 p.b.) a Slovensko (36 %, -3 p.b.). Ve zbývajících 13 zemích jsou údaje stabilní nebo nezměněné.

Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 je pravděpodobnější, že veřejné zdraví bude vybráno jako prioritní téma v sedmi zemích, zejména v Lotyšsku (43 %, +7 procentních bodů) a Lucembursku (32 %, +7 p.b.). Naopak tento podíl respondentů klesl v pěti zemích, zejména v Nizozemsku (20 %, –5 p.b.) a Chorvatsku (26 %, –5 p.b.).

Pokudse zaměříme na výsledky mezi nejmladšími respondenty, je třeba poznamenat, že pořadí priorit, kterými by se evropská mládež ráda zabývala Evropským parlamentem, je mírně odlišné od toho, které bylo pozorováno u obecné populace. Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (40 % ve srovnání s průměrem 38 %) je sice stále na vrcholu, ale k tomu se připojuje opatření proti změně klimatu, u níž je mnohem pravděpodobnější, že se zmiňují osoby ve věku 15–24 let než obecná populace (40 % oproti 31 %). Tři z deseti nejmladších uvádějí veřejné zdraví (30 % ve srovnání s průměrem 33 %) a podporu hospodářství a vytváření nových pracovních míst (30 % oproti 31 %) jako priority, následované budoucností Evropy (28 % oproti 25 %). U nejmladších respondentů je méně pravděpodobné, že zmiňují demokracii a právní stát (22 % oproti 26 %), ale mnohem pravděpodobněji považují rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost (22 % oproti 14 %) za prioritu, kterou by měl Evropský parlament řešit.

EU-27 15–24 let Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Opatření proti změně klimatu Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Demokracie a právní stát Budoucnost Evropy Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti Práva spotřebitelů Humanitární a rozvojová pomoc Migrace a azyl Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky Rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost Zemědělská politika Digitalizace evropského hospodářství a společnosti Nevím QA7ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (% – EU-27)

U osob ve věku 15–24 let je také větší pravděpodobnost, že humanitární pomoc a rozvojová pomoc (20 % oproti 16 %) a digitalizace evropského hospodářství a společnosti (12 % oproti 8 %) považují za prioritu Evropského parlamentu. Méně se však zmiňují o obraně a bezpečnosti EU, včetně ochrany vnějších hranic EU (18 % oproti 23 %), boji proti terorismu a organizované trestné činnosti (16 % oproti 20 %), právům spotřebitelů (13 % oproti 16 %) a zemědělské politice (8 % oproti 13 %).

Sociodemografická analýza se zaměřuje na osm hlavních priorit respondentů, které by si přály, aby se Evropský parlament zabýval. Ukazuje se, že ženy častěji než muži zvažují boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (40 % oproti 36 %) a veřejné zdraví (36 % oproti 30 %), zatímco opak je pravdou pro budoucnost Evropy (27 % mužů oproti 23 % žen) a obranu a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU (25 % oproti 21 %).

U starších respondentů je větší pravděpodobnost, že veřejné zdraví (36 % osob ve věku 55 a více let oproti 30 % osob ve věku 15–39 let), demokracie a právní stát (28 % osob ve věku 55+ oproti 22 % osob ve věku 15–24 let), obrana a bezpečnost EU (25 % oproti 18 %) a boj proti terorismu a organizované trestné činnosti (23 % oproti 16 %) jsou priority, kterými by se měl Evropský parlament zabývat.

Rozdíly lze pozorovat i s ohledem na úroveň vzdělání. Respondenti, kteří strávili více času v denním vzdělávání, se častěji zmiňují o opatřeních proti změně klimatu (38 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 20 a více let oproti 22 % osob, které skončily ve věku 15 let nebo mladší), demokracii a právní stát (30 % oproti 23 %) a budoucnost Evropy (26 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 16 nebo více let oproti 19 % osob, které dokončily školní docházku ve věku 15 let nebo mladších). Naopak respondenti, kteří odešli ze vzdělávání na plný úvazek ve věku 15 let nebo mladšího, mají větší sklon zvážit boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (42 % oproti 35 % osob, které ukončily vzdělávání ve věku 20 let nebo starší), veřejné zdraví (44 % oproti 30 %) a podporu hospodářství a vytváření nových pracovních míst (34 % oproti 28 %) jako témata, kterými by se měl Evropský parlament přednostně zabývat.

Nezaměstnaní nejčastěji zmiňují boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (48 %) a veřejné zdraví (39 %). Manažeři se nejvíce přiklánějí k výběru opatření proti změně klimatu (41 %), demokracii a právnímu státu (32 %) a společně s osobami samostatně výdělečně činnými i k obraně a bezpečnosti EU (oba 26 %), ale je u nich nejméně pravděpodobné, že budou citovat podporu hospodářství a vytváření nových pracovních míst (27 %).

Čím častěji mají respondenti potíže s placením svých účtů, tím pravděpodobněji si myslí, že by se Evropský parlament měl zabývat bojem proti chudobě a sociálnímu vyloučení (46 % těch, kteří mají problémy většinou oproti 36 % těch, kteří mají potíže zřídka nebo nikdy) a veřejného zdraví (40 % oproti 31 %). Opačný postup platí pro opatření proti změně klimatu (34 % těch, kteří se zřídka nebo nikdy potýkají s obtížemi oproti 21 % těch, kteří mají potíže většinou) a obranu a bezpečnost EU (25 % oproti 18 %). Respondenti, kteří jen zřídka nebo nikdy nemají problémy s placením svých účtů, se také nejčastěji zmiňují o demokracii a právním státu (29 % oproti 21–22 % těch, kteří mají problémy častěji) a o budoucnosti Evropy (27 % oproti 22–23 %), ale s nejmenší pravděpodobností považují podporu hospodářství a vytváření nových pracovních míst za prioritu (29 % oproti 34 %).

U respondentů, kteří hlasovali v posledních evropských volbách, je větší pravděpodobnost, že budou uvažovat o opatřeních proti změně klimatu (33 % oproti 27 % těch, kteří nevolili), demokracii a právní stát (30 % oproti 21 %), budoucnosti Evropy (27 % oproti 23 %) a obraně a bezpečnosti EU (25 % oproti 19 %) by se měl přednostně zabývat Evropský parlament. Tato témata budou častěji zmíněna také těmi, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu, na rozdíl od těch, kteří mají negativní image. Naopak ti, kteří mají negativní obraz, častěji uvádějí boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (40 % oproti 35 % těch, kteří mají pozitivní obraz), veřejné zdraví (35 % oproti 30 %) a boj proti terorismu a organizované trestné činnosti (23 % oproti 18 %).

QA7ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se vám Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (MAX. 4 ODPOVĚDI) (% – EU-27)

Veřejné zdraví	Opatření proti změně klimatu	Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení	Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst	Budoucnost Evropy	Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti	Demokracie a právní stát	Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU
EU-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Pohlaví
Muž	30	30	36	32	27	20	28	25
Žena	36	31	40	29	23	21	25	21
Věk
15–24	30	40	40	30	28	16	22	18
25–39	30	32	36	32	25	18	25	20
40–54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Vzdělávání (konec)
—15	44	22	42	34	19	22	23	21
16–19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Stále studuje	28	43	39	28	27	15	24	15
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	28	30	33	32	30	18	28	26
Manažeři	27	41	33	27	28	17	32	26
Ostatní bílé obojky	31	33	36	34	25	20	28	23
Manuální pracovníci	36	26	40	32	25	22	24	21
Osoby v domě	37	20	37	36	21	19	21	16
Nezaměstnaní	39	27	48	35	23	15	23	17
V důchodu	37	28	39	28	24	25	28	26
Studenti	28	43	39	28	27	15	24	15
Potíže s placením účtů
Většinu času	40	21	46	34	22	18	21	18
Čas od času	36	27	40	34	23	20	22	20
Téměř nikdy/nikdy	31	34	36	29	27	21	29	25
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	33	33	37	30	27	21	30	25
Žádné	34	27	40	32	23	20	21	19
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	30	36	35	31	29	18	31	26
Neutrální	35	30	40	31	25	22	24	21
Negativní	35	23	40	31	20	23	23	21

Měl by hrát Evropský parlament důležitější úlohu?

Absolutní většina (54 %, -1 p.b. od října do listopadu 2022) by osobně chtěla, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu, zatímco přibližně tři z deseti (29 %, +1 procentní body) by upřednostnily, aby tento orgán hrál méně důležitou úlohu.

Toto zjištění je v souladu se standardními výsledky Eurobarometru, z nichž vyplývá, že Evropský parlament od roku 2006 trvale převyšuje seznam institucí, kterým Evropané nejvíce důvěřují. Například poslední standardní průzkum Eurobarometru ukazuje, že Evropskému parlamentu důvěřuje téměř polovina (49 %) respondentů28 Evropská komise, standardní průzkum Eurobarometr 98 – Zimní 2022–2023 (EB 98.2), k dispozici na adrese: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Po poklesu mezi listopadem a prosincem 2020 a říjnem-listopadem 2022 se ve stávajícím průzkumu stabilizoval podíl respondentů, kteří by chtěli, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu. I když je tento podíl nyní daleko od vrcholu dosaženého na konci roku 2020 (63 %), zůstává na úrovni, která je stále vyšší než ta, která byla zaznamenána ve většině průzkumů před říjnem 2019.

Důležitější Méně důležité Žádná změna/Jak je to nyní (SPONTANEOUS) Nevím QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu? (% – EU-27)

Přání po důležitější úloze Evropského parlamentu sdílí většina respondentů ve 21 zemích, nejvýrazněji na Kypru (88 %), Španělsku (70 %) a Lucembursku (69 %). V pěti zemích by si většina přála, aby Evropský parlament hrál méně důležitou úlohu: Česko (55 % „méně důležité“ oproti 31 % „významnější“), Slovensko (54 % oproti 28 %), Rakousko (43 % oproti 34 %) a Estonsko (42 % oproti 34 %). Stanoviska jsou v Bulharsku rozdělena (39 % oproti 39 %).

Důležitější Méně důležité Žádná změna/Jak je to nyní (SPONTANEOUS) Nevím QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu? (%)

Ve srovnání s říjnem a listopadem 2022 se podíl respondentů, kteří by chtěli, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu, snížil v devíti zemích. Řecko (66 %, -9 p.b.) vyniká relativně velkým poklesem, následované Rakouskem, Estonskem (oba 34 %, -5 p.b.) a Španělskem (70 %, -5 p.b.). Švédsko (43 %, +4 procentní body) je jedinou zemí, kde se tento podíl zvýšil, zatímco ve zbývajících 17 zemích zůstal stabilní nebo nezměněn.

Říjen/listopad 2022 Března 2023 Evoluce říjen/listopad 2022 QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu? (% – důležitější)

Jak již bylo uvedeno ve zprávě, u osob ve věku 15–24 let je nejmenší pravděpodobnost, že budou mít negativní obraz Evropského parlamentu. Není proto překvapující, že nejmladší Evropané mají větší pravděpodobnost, že budou chtít, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu (58 % oproti 54 %), a v důsledku toho je méně pravděpodobné, že by měl hrát méně významnou úlohu (22 % oproti 29 %).

Důležitější Méně důležité Žádná změna/Jak je to nyní (SPONTANEOUS) Nevím EU-27 15–24 let QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu? (% – EU-27) Bližší pohled na výsledky podle sociodemografických charakteristik respondentů ukazuje, že u nejstarších respondentů je nejméně pravděpodobné, že budou chtít, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu (50 % osob starších 55 let oproti 54–58 % mladších respondentů). Rozdíly lze pozorovat i z hlediska úrovně vzdělání respondentů, přičemž u osob, které ukončily prezenční vzdělání ve věku 20 let nebo staršího, je pravděpodobnější, že budou chtít, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu než ti, kteří odešli do věku 15 let nebo mladší (59 % oproti 46 %).

Vedoucí pracovníci (62 %) si myslí, že by Evropský parlament měl hrát významnější úlohu, zejména v porovnání s osobami v domácnosti (48 %) nebo manuálními pracovníky (49 %). Respondenti, kteří mají problémy s placením svých účtů, mají nejmenší pravděpodobnost, že vyjádří touhu po důležitější úloze Evropského parlamentu (47 % oproti 53–55 % těch, kteří mají méně často potíže).

Respondenti žijící ve velkých městech mají větší sklon než ti, kteří žijí ve venkovských vesnicích, chtějí, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu (57 % oproti 50 %).

Existuje také souvislost mezi přáním, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu, a obrazem Evropského parlamentu ze strany respondentů, přičemž u těch, kteří mají pozitivní obraz, je mnohem pravděpodobnější, že budou chtít, aby Evropský parlament hrál významnější úlohu (77 % oproti 27 % těch, kteří mají negativní image).

A konečně u těch, kteří hlasovali v posledních evropských volbách, je pravděpodobnější, že budou chtít, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu (60 % oproti 43 %, kteří nehlasovali), stejně jako ti, kteří sledují politiku EU (64 % oproti 40 % těch, kteří nesledují).

QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu?

Důležitější	Méně důležité	Nevím
EU-27	54	29	7
Pohlaví
Muž	54	31	6
Žena	53	27	9
Věk
15–24	58	22	10
25–39	57	27	6
40–54	54	31	6
55+	50	31	8
Vzdělávání (konec)
—15	46	29	14
16–19	50	33	7
20+	59	27	4
Stále studuje	62	18	11
Socioprofesní kategorie
Samostatně výdělečně činné	55	30	5
Manažeři	62	26	3
Ostatní bílé obojky	57	30	4
Manuální pracovníci	49	33	8
Osoby v domě	48	30	10
Nezaměstnaní	52	30	10
V důchodu	49	30	9
Studenti	62	18	11
Potíže s placením účtů
Většinu času	47	33	11
Čas od času	53	33	6
Téměř nikdy/nikdy	55	27	7
Subjektivní urbanizace
Venkovská vesnice	77	10	3
Malé/střední město	46	30	11
Velké město	27	65	5
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano	60	25	5
Žádné	43	37	11
Obraz Evropského parlamentu
Pozitivní	77	10	3
Neutrální	46	30	11
Negativní	27	65	5

ZÁVĚR

Rok po ruské invazi na Ukrajinu a v období po pandemii hospodářského oživení ovlivněného rostoucí inflací a životními náklady tento průzkum Eurobarometr z jara 2023 zdůrazňuje, že Evropané již v příštím roce zaznamenali nebo předpovídají zhoršení své životní úrovně. Možná částečně v důsledku toho nejsou spokojeni s opatřeními přijatými na vnitrostátní a evropské úrovni k řešení krize spojené s náklady na život a obecně se domnívají, že se věci v jejich zemi i v EU ubírají špatným směrem. Není proto divu, že boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení považuje za nejvyšší prioritu, kterou by měl Evropský parlament řešit.

Nicméně zjištění tohoto průzkumu v žádném případě nevykreslují negativní obraz. Navzdory obtížím Evropané nadále velkou měrou schvalují podporu EU Ukrajině. Cítí, že se věci ve svém životě osobně ubírají správným směrem, a nyní jsou méně pesimističtí než na podzim 2022, pokud jde o situaci jejich národního hospodářství.

Občané i nadále projevují oddanost demokratickým hodnotám, jsou obecně spokojeni s fungováním demokracie v EU a v jejich zemi a jsou spokojeni s konkrétnějšími aspekty demokracie EU, jako jsou svobodné a spravedlivé volby a svoboda projevu. V souladu s těmito zjištěními je při zvažování činnosti EU (a zejména Evropského parlamentu) v posledních letech úroveň spokojenosti obecně vysoká, zejména pokud jde o podporu Ukrajiny a demokratických práv a dodržování zásad právního státu.

Přijetí demokratických hodnot ze strany Evropanů se nejlépe odráží v jejich postojích k obecným volbám a zejména k evropským volbám. Většina přikládá velký osobní význam hlasování ve vnitrostátních volbách a, i když v menší míře, volbách do Evropského parlamentu. Občané se navíc obvykle zajímají o příští volby do Evropského parlamentu a říkají, že by se pravděpodobně zúčastnili, pokud by se měly konat příští týden. Kromě toho, když bylo požádáno, aby uvedlo datum konání těchto voleb, téměř tři z deseti poskytnou správnou odpověď z května nebo června 2024. Stojí za zmínku, že jak úroveň zájmu, tak úroveň povědomí o datu voleb jsou nyní vyšší než v podobném okamžiku před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019.

Stanoviska EU a Evropského parlamentu zůstávají obecně pozitivní a zdá se, že zhoršení postojů zaznamenané od jara do podzimu 2022 se zastavilo. Úroveň optimismu ohledně budoucnosti EU je na vzestupu a většina má o EU pozitivní obraz. Podobně si Evropané nadále myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc a že je to důležité. Kromě toho, ačkoli názory jsou rozděleny na to, zda se jejich hlas v EU počítá, většina diskutuje o evropských politických záležitostech s přáteli nebo příbuznými a sleduje, co se děje v evropské politice.

V souladu s těmito zjištěními většina nedávno četla, viděla nebo slyšela něco o Evropském parlamentu a dojem, který z těchto informací zanechal, je obecně pozitivní. V důsledku toho Evropský parlament i nadále vytváří pozitivní obraz a většina Evropanů sdílí přání, aby tento orgán hrál významnější úlohu.

TECHNICKÉ SPECIFIKACE

Ve dnech 2. až 26. března 2023 provedla společnost Kantar Public jménem společnosti Kantar Belgium vlnu 99.1 průzkumu Eurobarometru na žádost Evropského parlamentu, Generálního ředitelství pro komunikaci, oddělení pro monitorování veřejného mínění.

Vlna 99.1 zahrnuje obyvatelstvo příslušných národností členských států Evropské unie, které mají bydliště v každém z 27 členských států a jsou starší 15 let.

Základní návrh vzorku použitý ve všech zemích je stratifikovaný vícestupňový, náhodný (pravděpodobný). V každé zemi je vzorový rámec nejprve rozvrstven regiony NUTS a v rámci každého regionu měřítkem urbanity (DEGURBA). Počet bodů vzorku vybraných v každé vrstvě odráží populaci vrstev 15+. Ve druhé fázi byla vybrána místa odběru vzorků s pravděpodobností úměrnou jejich velikosti 0+ populace z každé vrstvy.

Vzorky tak představují celé území zkoumaných zemí podle NUTS II (nebo ekvivalentu) EUROSTATu a podle rozdělení obyvatel příslušných národností z hlediska metropolitních, městských a venkovských oblastí.29 Klasifikace městských venkova na základě DEGURBA (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

V každém z vybraných míst odběru vzorků byla náhodně vykreslena počáteční souřadnice a nástroj pro zpětné geokódování použitý k identifikaci nejbližší adresy souřadnice. Tato adresa byla výchozí adresou pro náhodné procházky. Další adresy (každá devátý adresa) byly vybrány standardními postupy „náhodné trasy“ z původní adresy. V každé domácnosti byl respondent náhodně vylosován. Přístup k náhodnému výběru byl podmíněn velikostí domácnosti. Například pro domácnosti se dvěma více než 15 členy byl skript použit k výběru informátora (osoby reagující na dotazník prověřovatele) nebo jiného způsobilého člena v domácnosti. U domácností se třemi 15+ členy byl skript použit k výběru informátora (1/3 času) nebo dvou dalších způsobilých členů v domácnosti (2/3 času). Tam, kde byli vybráni další dva členové, byl tazatel požádán buď o nejmladší, nebo nejstarší. Skript by náhodně přiřadil výběr nejmladšímu nebo nejstaršímu se stejnou pravděpodobností. Tento proces pokračuje u čtyř 15+ členů domácnosti – náhodně žádá nejmladší, 2. nejmladší a nejstarší. Pro domácnosti s pěti 15+ členy se vracíme k poslednímu narozeninovému pravidlu.

Pokud nedošlo k žádnému kontaktu s nikým v domácnosti nebo pokud vybraný respondent nebyl k dispozici (vytížený), tazatel znovu navštívil stejnou domácnost až třikrát (celkem čtyři pokusy o kontakt). Tazatelé nikdy neuvádějí, že se průzkum provádí jménem Evropské komise předem; tyto informace mohou poskytnout po dokončení průzkumu, a to na vyžádání.

Fáze náboru byla mírně odlišná v Nizozemsku, Finsku a Švédsku. Ve dvou posledně uvedených zemích byl vybrán vzorek adres v rámci každého místa odběru vzorků z registru adres nebo evidence obyvatel (ve Finsku se výběr neprovádí ve všech místech vzorku, ale v některých případech, kde se očekává zlepšení míry odpovědí). Výběr adres byl proveden náhodným způsobem. Domácnosti pak byly telefonicky kontaktovány a najaty, aby se zúčastnily průzkumu. V Nizozemsku se používá vzorek RDD s dvojím rámcem (čísla mobilních a pevných linek), protože neexistuje úplný registr obyvatel s telefonními čísly. Výběr čísel na obou rámcích se provádí náhodným způsobem, přičemž každé číslo získá stejnou pravděpodobnost výběru. Na rozdíl od Švédska a Finska je vzorek neklastrovaný.

Belgie Bulharsko Česko Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Chorvatsko Itálie Kyperská reprezentace Lotyšsko Litva Lucembursko Maďarsko Malta Nizozemsko Rakousko Polsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovaka Finsko Švédsko EU-27 CELKEM ZEMĚ ÚSTAVŮ Č. Rozhovory TERMÍNY PRÁCE V TERÉNU Počet obyvatel 15+ Podíl EU-27 * Je třeba poznamenat, že celkový procentní podíl uvedený v této tabulce může překročit 100 % v důsledku zaokrouhlení.

Belgie Bulharsko Česko Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Chorvatsko Itálie Kyperská reprezentace Lotyšsko Litva Lucembursko Maďarsko Malta Nizozemsko Rakousko Polsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Finsko Švédsko ZEMĚ Počet rozhovorů v rámci programu CAPI Počet rozhovorů CAVI Celkem Č. Rozhovory EU-27 celkem CAPI: Počítačově asistované osobní pohovory CAVI: Počítačově asistované video rozhovory

Režim pohovorů podle jednotlivých zemí

Rozhovory probíhaly prostřednictvím osobních rozhovorů, a to buď fyzicky v domácnostech lidí, nebo prostřednictvím interakce videa na dálku v příslušném národním jazyce. Rozhovory s video interakcí na dálku („online face-to-face“ nebo CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, byly vedeny pouze v Česku, Dánsku, na Maltě a ve Finsku.)

Belgie Bulharsko Česko Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Chorvatsko Itálie Kyperská reprezentace Lotyšsko Litva Lucembursko Maďarsko Malta Nizozemsko Rakousko Polsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Finsko Švédsko ZEMĚ Míra odpovědí

Míra odpovědí

Pro každou zemi se provádí srovnání odpovídajícího vzorku a vesmíru (tj. celkové populace v zemi). Váhy se používají k tomu, aby odpovídaly reagujícímu vzorku vesmíru podle pohlaví podle věku, regionu a stupně urbanizace. U evropských odhadů (tj. průměr EU) se upraví váhy jednotlivých zemí tak, aby odrážely jejich počet 15+ v poměru k obyvatelstvu EU 15+.

Míra odpovědí se vypočítá vydělením celkového počtu úplných rozhovorů počtem všech navštívených adres, s výjimkou adres, které nejsou způsobilé, ale včetně adres, u nichž není způsobilost známa. Pokud jde o vlnu 99.1 průzkumu EUROBAROMETER, míra odpovědí pro země EU-27, vypočítaná společností Kantar Public, činí:

Chybové rozpětí

Čtenářům se připomíná, že výsledky průzkumu jsou odhady, jejichž přesnost, vše stejné, spočívá na velikosti vzorku a na pozorovaném procentu. U vzorků přibližně 1000 rozhovorů se skutečná procenta liší v rámci následujících limitů spolehlivosti:

Statistické marže v důsledku procesu odběru vzorků
(při 95 % míře spolehlivosti)
různé velikosti vzorků jsou v řádcích	různé pozorované výsledky jsou ve sloupcích
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N = 50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N = 50
N = 500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N = 500
N = 1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N = 1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N = 2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N = 2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N = 7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N = 7000
N = 7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N = 7500
N = 8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N = 8000
N = 9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N = 9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Průzkum Evropského parlamentu z jara 2023 Eurobarometr zobrazuje pokračující připoutanost občanů k demokratickým hodnotám a jejich celkovou spokojenost s demokracií EU v souvislosti s pokračujícími osobními a hospodářskými obtížemi. Kromě toho se zaměřuje na povědomí Evropanů o akcích Evropské unie a Evropského parlamentu a jejich postoje a hodnotí význam, který Evropané přikládají hlasování v evropských a vnitrostátních volbách.

Tento průzkum provedla společnost KANTAR PUBLIC ve dnech 2. až 26. března 2023 ve všech 27 členských státech EU. Byl proveden tváří v tvář a video rozhovory (CAVI) byly navíc používány v Česku, Dánsku, Finsku a na Maltě. Celkem bylo provedeno 26.376 rozhovorů. Výsledky EU byly váženy podle počtu obyvatel v každé zemi.

Pro více informací o úplném průzkumu naskenujte QR kód:

ZVEŘEJNĚNÍ ÚTVARU PRO MONITOROVÁNÍ VEŘEJNÉHO MÍNĚNÍ

GENERÁLNÍ ŘEDITELSTVÍ PRO KOMUNIKACI

EVROPSKÝ PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

KATALOGOVÉ ČÍSLO: QA-CE-23–001-EN-N

ISBN: 978–92–848–0498–6

DOI: 10.2861/93879

© Evropská unie, 2023

Komentáře ke svobodě

(Pierre Dieumegard)

Původní dokument Eurobarometru byl k dispozici pouze v angličtině, s výjimkou tiskové zprávy Evropského parlamentu, která byla k dispozici v různých úředních jazycích.

Sebeblahopřání v tiskové zprávě nenahrazují přesné informace

Tato tisková zpráva, která obsahuje především tvrzení o sebeuspokojení, byla široce šířena. Týden poté, co byla zpráva zveřejněna, vyhledávání Google na toto téma přineslo asi deset článků ve francouzském tisku. Tyto články reprodukovaly věty komuniké, některé obsahovaly textové informace ze zprávy, ale žádný z nich neměl grafy ukazující rozmanitost národních názorů. To se dá očekávat, protože grafy v angličtině bylo obtížné přeložit do jiných jazyků.

V důsledku toho nebyli čtenáři významných novin nebo internetových stránek specializujících se na Evropu schopni přečíst výsledky tohoto průzkumu Eurobarometr.

Bylo by dobré necitovat pouze pozitivní výsledky.

Prohlášení začíná různými tvrzeními, která nejsou nepravdivá, ale která jsou pouze součástí výsledku vyšetřování.

Uvádí se v něm: „Mladí lidé s největší pravděpodobností podpoří významnější úlohu Evropského parlamentu“; to je pravda (QA5), ale bylo by dobré dodat, že mladí lidé se méně zajímají o volby do Evropského parlamentu, než je průměr (QA15), a že je méně pravděpodobné, že budou volit v příštích volbách (QA22).

Text v angličtině je často nejasný a před zveřejněním nebyl správně korekturován.

Na začátku dvojstránka představuje 10 klíčových bodů průzkumu. Obecný název je „10 KEY TAKE AWAYS“, což není příliš snadné pochopit a přeložit. Každý bod má také název, který není vždy jednoduchý.

Začátek shrnutí odkazuje na jarní a třešňové květy v Japonsku a slovo „permacrise“ z posledního vydání Collins anglického slovníku: má jen malou souvislost s hlavním tématem.

Existují různé chyby v detailu:

—d) d) odstavce: poslední odstavec na straně 98 originálu (otázka QA2) a poslední odstavec na straně 108 originálu (otázka QA13)

— chyby v grafickém popisu: na původní straně 25 („% – Rovnost žen a mužů“) je příliš mnoho v názvu druhého grafu.

— strana 124 ( „třetí kvintil“).

— strana 28, graf věnovaný emocionálnímu stavu dotazovaných osob (QA10ab) s názvem "Jaká z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament přednostně zabýval? V první řadě? A pak? (EU27) (%)“, zatímco „Když přemýšlíte o životě, který vedete, jak byste nejlépe popsal svůj současný emocionální stav?“. Jedná se o název otázky QA7ab.

Podobně, na straně 145 originálu, graf s informacemi o termínech voleb (QA14) je nazván QA15 "Příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu nebo červnu 2024. Jak bys řekl, že jsi v těchto volbách zvědavý, nebo ne? (% – EU-27)", kdy by měla mít „podle vašeho názoru, kdy se zde budou konat příští volby do Evropského parlamentu (naše ZEMĚ)?“.

— nesprávný odkaz na stránku, strana 19 originálu: „Další informace naleznete v tabulce uvedené na straně XX, kde je chybové rozpětí v závislosti na počtu pohovorů.“ Symbol XX měl být nahrazen označením „218“ na stránce s tabulkou statistických rozpětí spolehlivosti.

Není to příliš vážné, ale ukazuje to, že tato zpráva nebyla před zveřejněním řádně korekturována.

Rozdíly v názorech mezi zeměmi jsou mnohem větší než mezi sociálními skupinami

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 EU-27 BÝT BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE EU-27 Muž Žena 15–24 25–39 40–54 55+ —15 16–19 20+ Stále studuje Samostatně výdělečně činné Manažeři Ostatní bílé obojky Manuální pracovníci Osoby v domě Nezaměstnaní V důchodu Studenti QA5 Chtěli byste osobně vidět, že Evropský parlament hraje důležitější nebo méně důležitou úlohu? (Celkově důležitější) Otázka11.1 Jak jste spokojeni nebo nejste spokojeni s negativními aspekty demokracie v Evropské unii? Svobodné a spravedlivé volby (naprosto spokojené) —

Sociální skupiny (věk, pohlaví, úroveň vzdělání, povolání) jsou červené, země modré. Vidíme, že Kypřané jsou třikrát více (90 %) než Slováci (30 %), kteří chtějí, aby Evropský parlament hrál větší roli. U sociálních skupin je umanažerů a studentů o 30 % vyšší pravděpodobnost, že budou mít stejnou touhu než ti, kteří opustili školu před dosažením věku 15 let.

To je jen jeden příklad, který lze nalézt u mnoha otázek, v tomto průzkumu Eurobarometr nebo v jiném.

Závěr; obvyklé vnitrostátní politické kategorie nejsou na úrovni EU relevantní.

Ženy a muži mají stejné názory, bohatí a chudí se málo liší a mezi mladými a starými je malý rozdíl. Na evropské úrovni je to národ, který počítá: Poláci mají výrazně odlišný názor než portugalština nebo Dánové.

Hlavní příčinou těchto rozdílných názorů, i když není jediný, je rozdíl v jazyce. V zemi lidé mluví se svými sousedy a příbuznými, sledují stejnou televizi a čtou stejné noviny, ať už jsou bohatí nebo chudí, mladí nebo staří. Může vzniknout konsenzus, který se liší od konsensu sousední země.

Název této zprávy Eurobarometru je „Demokracie v akci“. Jedná se o ambiciózní název: aby byla demokracie v Evropě možná, musela by být možná demokratická debata. Evropané musí mít možnost sdílet stejné informace, komentovat je, kritizovat je, šířit je, vykládat je společně.

Aby byla v Evropě možná skutečná demokracie, potřebujeme společný jazyk. Nejlepší společný jazyk, nejjednodušší na učení, nejpřesnější, nejspravedlivější, je mezinárodní jazyk esperanto.