ПРОЛЕТТА НА 2023 Г. | EB 99.1

ГЕНЕРАЛНА ДИРЕКЦИЯ ЗА КОМУНИКАЦИЯ | ПУБЛИЧНО СТАНОВИЩЕ МОНИКОРИНГ СЪЮЗ

ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ

ЕВРОБАРОМЕТЪР

ДЕМОКРАЦИЯТА В ДЕЙСТВИЕ

ЕДНА ГОДИНА ПРЕДИ ИЗБОРИТЕ ЗА ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ

Европейски парламент

Документ, изготвен от Pierre Dieumegard за Европа-Демокрация-ЕспеРанто Целта на този „временен“ документ е да позволи на повече хора в Европейския съюз да се запознаят с документи, изготвени от Европейския съюз (и финансирани от техните данъци). Впревода, хората са изключени от дебата. Този документ „Евробарометър“ е само на английски език в pdf-файл. От този първоначален файл направихме odt-файл, подготвен от софтуера на Libre Office, за машинен превод на други езици. Резултатитевечеса достъпни на всички официални езици. Желателно е администрацията на ЕС да поеме превода на важни документи. „Важни документи“ са не само закони и разпоредби, но и важната информация, необходима за вземане на информирани решения заедно. За да обсъдим заедно нашето общо бъдеще и да дадем възможност за надеждни преводи, международният език есперанто би бил много полезен поради своята простота, редовност и точност. Свържете се с нас: Контакто (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

ИМПРЕСУМ

Докладът е изготвен за Европейския парламент от Kantar Public.

ОТГОВОРНИ

Philipp SCHULMEISTER, началник-отдел

ДОПРИНАСЯЩИ АВТОРИ

Gonzalo VELASCO MONASTERIO, ръководител на проекта

Моника Алпоегер

Ясер Ел Кура

Антоан Муниер

OLAF ZÜHLKE

ПРОИЗВОДСТВО

Katarzyna Oniszk

ГРАФИЧЕН ДИЗАЙН

Ана-Мария Замбори

Ръкописът е завършен през май 2023 г.

Брюксел, © Европейски съюз, 2023 г.

ЗА ИЗДАТЕЛЯ

Настоящият документ беше публикуван от Отдела за наблюдение на общественото мнение в рамките на Генерална дирекция за комуникация (ГД COMM) на Европейския парламент.

За да се свържете с Отдела за наблюдение на общественото мнение, моля, пишете на адрес: dgcomm-pom@europarl.europa.eu

ЕЗИКОВА ВЕРСИЯ

Оригинал: EN

ОТКАЗ ОТ ОТГОВОРНОСТ

Настоящият документ е изготвен и е адресиран предимно до членовете и служителите на Европейския парламент, за да ги подпомага в тяхната парламентарна работа. Съдържанието на документа е отговорност единствено на неговия(те) автор(и) и не следва да се приема, че изразените в него становища представляват официална позиция на Парламента.

СЪДЪРЖАНИЕ

10 КЛЮЧОВИ ИЗХОДА	5

РЕЗЮМЕ	7

КОНТЕКСТ	11

МЕТОДОЛОГИЯ	16

1. ЖИВОТ В ЕС: ДЕМОКРАЦИЯТА И СТАНДАРТЪТ НА ЖИВОТ	18

1.1. Руската агресия срещу Украйна	43

1.2. Инфлацията и нарастващите разходи за живот	48

1.3. Животът на гражданите във време на множество кризи	54

1.4. Състоянието на демокрацията в ЕС	80

2. ПРЕГЛЕД НА ЗАКОНОДАТЕЛНИЯ МАНДАТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ: ЧЕТИРИ ГОДИНИ В	107

3. ЕДНА ГОДИНА ПРЕДИ ИЗБОРИТЕ ЗА ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ ПРЕЗ 2024 Г.: ГРАЖДАНИТЕ ПРЕД ВОТА	138

3.1. Европейски избори	138

3.2. Акцент върху младежта	172

3.3. Поведение при гласуване	177

4. ВЪЗПРИЕМАНЕ НА ЕС И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ ОТ СТРАНА НАГРАЖДАНИТЕ	197

4.1. Възприемане на ЕС	197

4.2. Възприемане на Европейския парламент и неговата роля	235

ИЗВОД	253

ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ	254

Коментари в свобода	261

10 КЛЮЧОВИ ИЗХОДА

1 ОТ „ПЕРМАКРИЗАТА“

След години на пермакриза в ЕС влошаването на възприятията на гражданите за техните лични икономически перспективи и очаквания за бъдещите им условия на живот може да приключи. Мнозинството от респондентите (52 %) все още очакват икономическото положение на страната им да се влоши през следващата година, но този дял е спаднал с осем процентни пункта през последните шест месеца.

2 НАДЕЖДА, ВСЪЩНОСТ

Надеждата е емоцията, която най-често се споменава от гражданите на ЕС (37 %), която идва на първомясто или напървомясто в осем държави — членки на ЕС. Въпреки това несигурността поради продължаващите кризи се нарежда на второ място с 34 % и също така оглавява списъка в осем държави — членки на ЕС.

3 ВСЕ ОЩЕ ВИСОКИ РАЗХОДИ ЗА ЖИВОТ

Кризата с цената на живота все още е в съзнанието на много европейци. 65 % не са доволни от мерките, предприети от националното им правителство, 57 % са недоволни от мерките, предприети от ЕС.

4 БЪДЕЩЕТО БЛЕСТИ ЯРКО(ER)

Въпреки това мнозинството в 25 държави — членки на ЕС, е оптимистично за бъдещето на ЕС. Оптимизмът се е увеличил със седем процентни пункта от есента на 2022 г. насам и понастоящем като цяло е 64 % на равнището на ЕС.

5 НИЕ #STANDWITHUKRAINE

Повече от година след войната на Русия срещу Украйна гражданите в целия ЕС продължават да подкрепят подкрепата на ЕС за последната: 76 % одобряват тези мерки, което представлява увеличение с два процентни пункта от есента на 2022 г. насам. Нещо повече, подкрепата за Украйна е първото действиена ЕС, което гражданите припомнят: 74 % са чували за него, което е с 36 процентни пункта повече от второто най-често предизвиквано действие на ЕС.

6 ДЕМОКРАЦИЯ В ДЕЙСТВИЕ: ЕС ПОСТИГА РЕЗУЛТАТИ

71 % от европейците биха казали, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им. Действията на ЕС, с които гражданите са най-спокойни, са подкрепата за Украйна (69 %), демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (64 %), както и външната политика (54 %).

7 СЪРЦЕТО НА ВЪПРОСА

Демокрацията е основната ценност, която гражданите искат Европейският парламент да защитава. Като се има предвид, че 37 % го споменават като цяло, това е и водещата стойност в 14 държави — членки на ЕС. По-голямата част от гражданите също са доволни от начина, по който функционира демокрацията в Европейския съюз (54 %).

8 ДЕМОКРАЦИЯТА Е ТОВА, КОЕТО НИ ПРАВИ

Абсолютното мнозинство от гражданите на ЕС също са сатисирани със седем от десетте аспекта на демокрацията. Свободните и честни избори (70 %), свободата на словото (70 %) и зачитането на основните права (66 %) са аспектите, които генерират най-голямо удовлетворение.

9 ТОВА Е ДАТА (И ПОВЕЧЕ ГРАЖДАНИ ВЕЧЕ ЗНАЯТ ЗА НЕЯ)

Осъзнаването, че изборите за Европейски парламент ще се проведат през 2024 г., значително се увеличава до 45 % от гражданите — с девет процентни пункта повече, отколкото преди шест месеца, и значително по-високо, отколкото в подобен момент преди последните европейски избори през 2019 г., когато осведомеността за датата беше 32 %.

ИЗБОРИЗА ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ ПРЕЗ 2024 Г.: ПРЕДСТОЯЩО

Интересът към следващите европейски избори е 56 % сред гражданите, което е с шест процентни пункта повече от една година преди последните европейски избори. Нещо повече: две трети от гражданите (67 %) заявяват, че вероятно ще гласуват, докато 58 % са заявили това през 2018 г.

РЕЗЮМЕ

Пролетта е прекрасно време по целия свят. В Япония цъфтят милиони черешови дървета, което означава жизненост и ново начало. В Аляска мечките гризли сънливо се събуждат от хибернацията до пляскащия звук на топящия се сняг. И всяка година в Европа, като стада мигриращи птици, напускащи зимните си местообитания, интервюиращите за пролетното проучване на Евробарометър на Европейския парламент се роят, за да открият какво се е променило през студения сезон и какво е останало същото. Какво могат да очакват да намерят този път, през 2023 г.?

Разбира се, последните три години бяха предизвикателство. Речникът на Колинс за 2022 г. беше „пермакриза“, което показва продължителен период на нестабилност и несигурност. И все пак, отговорите на 26,376 участници очертават изненадващо нюансирана картина на устойчивостта. Без съмнение настоящите икономически трудности засягат сериозно европейците. Въпреки това, една година преди изборите за Европейски парламент проучването показва също, че демокрацията е силно вкоренена в сърцата на гражданите. Европейците признават значението на ЕС и го разглеждат главно по положителен начин. Погледът им към бъдещето става все по-надежден.

ЖИВОТ, ДЕМОКРАЦИЯ И ЕВРОПА

Въпреки това, отправната точка на диагнозата е отрезвяваща. Малко около една четвърт от респондентите (26 %, + 2 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.) смятат, че нещата вървят в правилната посока в собствената им страна, докато ясно мнозинство от 61 % (-1 процентни пункта) казват, че общата ситуация се движи в грешна посока. На равнище ЕС резултатът е по-положителен — близо една трета (32 %, + 1 процентен пункт) от респондентите смятат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС, но 47 % (-4 процентни пункта) смятат обратното. Това чувство е най-силно във Франция (61 %) и Гърция (62 %).

Тази оценка се върти около факта, че това са времена на лични трудности за гражданите на Европа. Очевиден е спадът в стандарта на живот. Половината от респондентите (50 %) виждат спад в собствения си стандарт на живот напоследък и очакват той да намалее още повече. Ето защо, естествено, гражданите искат техните лидери да реагират и очакват ЕС да предприеме действия. До момента обаче мнозинството смята, че има още какво да се направи. Близо две трети (65 %, + 1 процентен пункт) заявяват, че не са удовлетворени от мерките, предприети от тяхната страна за справяне с кризата, а 57 % (+ 1 процентен пункт) не са удовлетворени от действията на ЕС в тази област.

Хората обаче не са загубили вяра в демократичния процес. Смята се, че демокрацията си заслужава да се бори, а обществената привързаност към демократичните ценности е висока. На въпроса за ценностите, които ЕП следва да защитава като приоритет, демокрацията е най-често споменаваната ценност от гражданите (37 %, + 1 процентни пункта), следвана от защитата на правата на човека в ЕС и по света (28 %, -1 процентни пункта), както и свободата на словото и мисълта (27 %, -1 процентни пункта).

Нещо повече, хората оценяват начина, по който демокрацията се прилага в Европа. 56 % от гражданите са доволни от начина, по който функционира демокрацията в своята страна, а 54 % са доволни от начина, по който функционира демокрацията в ЕС. Това се отнася и за много от основните му аспекти: Гражданите на ЕС са най-доволни от свободните и честни избори (70 %), свободата на словото (70 %) и зачитането на основните права (66 %).

ТУК ИДВА ДОСТАВКАТА — КАКВО ЕВРОПА НАПРАВИ ЗА ВАС

Демокрацията получава огромен кредит от гражданите. За да се установи до каква степен хората са забелязали европейската демокрация в действие, Евробарометър попита гражданите относно степента им на осведоменост и удовлетвореност от политиките на ЕС и по-специално от резултатите на ЕП. Постигна ли Европейският парламент резултати, които хората очакваха?

Нивото на осведоменост за действията на Европейския съюз през последните години като цяло е високо. Огромното мнозинство е наясно с въздействието, което ЕС оказва върху тяхното ежедневие: Около седем от всеки десет (71 %) споделят това мнение, включително близо една пета (18 %), за които действията на ЕС „много“ оказват въздействие. Признава се и ролята на Европейския парламент в този контекст за постигане на резултати — 62 % наскоро са прочели, видели или чули за ЕП. Съществуват обаче значителни разлики между държавите, като стойностите варират от 85 % от медийното изземване във Финландия до едва 39 % във Франция.

В подробности, една година след инвазията на Русия, подкрепата на ЕС за Украйна се откроява като постижение, с което и двамата граждани са най-добре запознати: 74 % са чували за действията на ЕС и ЕП, като 69 % са удовлетворени от предприетите действия. Удовлетвореността е най-висока в Швеция (97 %), Финландия (96 %), Нидерландия и Португалия (по 95 %). Респондентите в Словакия, Гърция (по 51 %) и България (54 %) са най-малко склонни да одобрят.

Други области на политиката обикновено са по-малко видими. С известно разстояние миграцията и убежището (38 %) и Зеленият пакт на ЕС (37 %) следват класацията на темите, за които гражданите са чували. Тези теми не само са по-малко известни, но и се радват на по-малко одобрение (съответно 43 % и 47 %). Удовлетвореността е по-висока в областта на демократичните права/зачитането на принципите на правовата държава (64 %) и външната политика (54 %).

ИЗБОРИТЕ — КРАЙЪГЪЛНИЯТ КАМЪК НА ДЕМОКРАЦИЯТА

В края на пролетта на 2024 г. гражданите ще бъдат призовани да направят поръчка за нова доставка: европейските избори. Евробарометър измери значението на това събитие в очите на гласоподавателите. Значението, което гражданите отдават на тези избори, остана стабилно, но както интересът към европейските избори, така и вероятността за гласуване се увеличиха значително, особено в сравнение с преди пет години.

Делът на респондентите, които се интересуват от изборите за Европейски парламент, понастоящем е по-висок, отколкото в подобен момент преди предишния. В началото на 2018 г. 50 % заявяват, че са заинтересовани, а 48 % заявяват, че не са заинтересовани. През 2023 г. ясно мнозинство от респондентите (56 %) се интересуват от следващите европейски избори (включително 15 %, които заявяват, че са „много заинтересовани“), докато 43 % заявяват, че не са заинтересовани. Интересът е най-висок в Нидерландия (75 %), докато хората в Чехия (27 %) и Словакия (26 %) не са толкова заинтригувани.

Осведомеността относно датата на следващите избори за Европейски парламент също се увеличи: 45 % от гражданите знаят, че това ще се проведе през следващата година. Това е увеличение с 13 процентни пункта в сравнение с предишните избори (април 2018 г.) и увеличение с девет пункта от есента на 2022 г. насам.

Що се отнася до значението на участието в избирателната урна, почти половината от гражданите (48 %, + 2 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) отдават голямо значение на гласуването на европейските избори, докато 38 % (-1 процентни пункта) смятат, че гласуването в тях е поне от средно голямо значение. Само 13 % (-1 процентни пункта) смятат, че тези избори изобщо нямат голямо значение.

Тези цифри са в съответствие с тези, отчетени в еквивалентен момент преди последните европейски избори. През април 2018 г. (т.е. около тринадесет месеца преди изборите) 49 % отдават голямо значение на гласуването на тези избори, докато 17 % ги считат за маловажни.

Голямото значение, осведомеността и интересът се изразяват във висока склонност към гласуване. Две трети (67 %) от гражданите твърдят, че е много вероятно да гласуват на европейските избори, ако се проведат следващата седмица. Така, накратко, показателите, свързани с изборите, вече са на по-високо равнище, отколкото преди пет години.

КОНТЕКСТЪТ ИМА ЗНАЧЕНИЕ — КАКВО МИСЛЯТ ГРАЖДАНИТЕ ЗА ЕВРОПА

Изборите са част от цялостната политическа рамка. Общото отношение на европейците към Европейския съюз и Европейския парламент се развива за продължителен период от време. В действителност положителните възгледи до голяма степен се увеличиха през последното десетилетие и не се промениха съществено през последните шест месеца. Мнозинството (45 %, -2 процентни пункта) казват, че ЕС създава положителен имидж за тях, докато 17 % (+ 3 процентни пункта) имат отрицателна представа. Едно становище е забележително стабилно на високо равнище от около 2018 г. насам: ясното мнозинство (61 %, -1 процентни пункта) смята, че членството на страната им в ЕС е нещо добро, докато само около един на всеки десет (11 %, + 1 процентни пункта) го счита за отрицателен. Малко повече от една четвърт (27 %, без промяна) смятат, че това не е нито добро, нито лошо нещо.

Що се отнася до Европейския парламент, повече от една трета от респондентите (37 %, + 1 процентни пункта) имат положителна представа за Европейския парламент, докато по-малко от един на всеки пет (19 %, + 2 процентни пункта) има отрицателна представа. По-голямата част от респондентите (43 %, -2 процентни пункта) изразяват неутрално мнение.

На въпроса за темите, които те биха искали да разглеждат като приоритет от ЕП, борбата срещу бедността и социалното изключване продължава да бъде на челно място (38 %, + 1 процентни пункта). Следва общественото здраве (33 %, -1 процентни пункта), действията срещу изменението на климата (31 %, без промяна) и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (31 %, без промяна).

СЪСРЕДОТОЧЕТЕ СЕ ВЪРХУ МЛАДЕЖТА

Младите респонденти (на възраст 15—24 години) са от особен интерес за Евробарометър, тъй като техните нагласи и мнения предсказват бъдещите тенденции и тенденции. Няколко основни констатации:

● Класирането на ценностите, които Европейският парламент следва да защитава приоритетно, е подобно на това, което се наблюдава сред всички респонденти. Демокрацията оглавява списъка със стойности и за двете групи (32 %; всички респонденти: 37 %), но за младите хора свободата на словото и мисълта се счита за също толкова важна (32 %; всички респонденти: 27 %).

● Приоритетите, които младите хора биха искали да видят, че са разгледани от Европейския парламент, се различават леко от тези на населението като цяло. Докато борбата с бедността и социалното изключване все още е на първо място (40 %; всички респонденти: 38 %), към него се присъединяват действия срещу изменението на климата, което е значително по-вероятно да бъде споменато от лицата на възраст между 15 и 24 години, отколкото от общото население (40 % спрямо 31 %).

● 42 % от респондентите на възраст между 15 и 24 години заявяват, че е от голямо значение за тях лично да гласуват на изборите за Европейски парламент — те са малко по-малко склонни да кажат това, отколкото средното (48 %).

Промяната е от значение за младите хора. Поискано по причини за гласуване, тъй като става въпрос за граждански дълг (35 %; всички респонденти: 38 %) и желанието да се подкрепи политическа партия (35 % спрямо 36 %) са първите две причини както за младите, така и за средните. Въпреки това желанието да се променят нещата (33 % спрямо 29 %) следва на трето място за младите респонденти.

БЪДЕЩЕТО Е ПРЕД НАС — ПЪРВИЯТ ПОЛЪХ НА ПРОЛЕТТА

Проучването на Евробарометър от пролетта на 2023 г. показва, че гражданите имат двусмислена картина по отношение на състоянието на Съюза. Те оценяват изпълнението от страна на ЕС и Европейския парламент по време на кризи с критично око, но също така признават успеха. Те имат различни образи на ЕС и ЕП, но имат висока степен на вяра в демократичните процеси в Европа. Въпреки кризата и зимата на недоволството, тези мнения — в по-голямата си част — не претърпяха големи промени през последните шест месеца. Има обаче забележително изключение от този модел. Когато хората бяха специално запитани за бъдещото развитие, отговорите обикновено бяха значително по-ярки, отколкото преди половин година:

● По отношение на бъдещето на ЕС почти две трети (64 %) заявяват, че са оптимисти за бъдещето на ЕС, докато само 32 % заявяват, че са песимистични. Делът на оптимистите се е увеличил със седем процентни пункта от предишното проучване през есента на 2022 г.

● По отношение на собствения си жизнен стандарт, по-голямата част от респондентите все още очакват намаление през следващата година (79 %), но тази цифра е значително по-малка от преди половин година — спадна с шест процентни пункта. Гражданите също така са по-склонни да посочат, че изобщо не очакват промяна в жизнения си стандарт (19 %, + 5 процентни пункта).

● По отношение на бъдещото икономическо развитие мнозинството от респондентите все още очакват влошаване през следващата година (52 %), но тази цифра е значително по-ниска от преди половин година — спадна с осем процентни пункта.

Така че, въпреки трудния контекст, тенденциите могат да показват първите признаци на обръщане — възстановяване на нагласите, което бавно, но постоянно се превръща в по-положителен поглед върху нещата, които предстоят.

Във въпросника имаше още един елемент, който беше забележителен. Не става въпрос за мнения или нагласи, а за чувства. Респондентите бяха представени с четиринадесет чувства — положителни и отрицателни — и бяха запитани кой от тях описва най-добре сегашното им емоционално състояние. Разбира се, изборът им отразява двусмислието на времето, но основният отговор беше: надежда (37 %).

В момента европейците преживяват период на трудности. И все пак надеждата им за бъдещето със сигурност ще им помогне в съвместните им усилия да превърнат „пермакризата“ в дума от миналото.

КОНТЕКСТ

Теренната работа за проучването на Евробарометър от пролетта на 2023 г. на Европейския парламент беше извършена от Kantar между 2 и 26 март във всички 27 държави — членки на ЕС. За правилното тълкуване на резултатите от проучването е от съществено значение да се вземе предвид политическият и общественият контекст по време на работата на място. Всички национални резултати за въпросите, зададени в настоящото проучване — а в продължение и средните европейски резултати — трябва да се разглеждат в светлината на ситуацията и обществения дебат по време на работа на място.

ВОЙНАТА НАРУСИЯ СРЕЩУ УКРАЙНА

Една година след пълномащабното нахлуване на Русия в Украйна войната на европейска територия продължи да играе централна роля в обществения дебат, особено след като светът отбеляза първата годишнина от незаконната агресия на 24 февруари 2023 г. Малко преди конфликтът да навлезе в своята втора година, Общото събрание на ООН гласува с голямо мнозинство в подкрепа на резолюция, призоваваща Русия да се оттегли от Украйна „безусловно и незабавно„и да постигне „глобален, справедлив и траен мир“. 141 държави членки гласуваха в подкрепа на тази резолюция и само седем против — Беларус, Корейската народнодемократична република, Еритрея, Мали, Никарагуа, Русия и Сирия. Сред 32-те въздържали се са Китай, Индия и Пакистан.1 https://news.un.org/en/story/2023/02/1133847

От началото на войната на Русия срещу Украйна ЕС предоставя хуманитарна, политическа, финансова и военна подкрепа на Украйна. ЕС постигна много бързо съгласие за поредица от санкции срещу Русия в отговор на инвазията и оттогава остава решителен и единен в действията си.2 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en На 25 февруари 2023 г. лидерите от ЕС постигнаха съгласие по десетия пакет от санкции в отговор на руското нашествие в Украйна, включително забрани за износ на критични технологии и промишлени стоки и налагане на допълнителни санкции срещу физически лица и образувания, включително ключови лица, вземащи решения, военни лидери, военни командири на групата „Вагнер“ и производители на дронове.3 https://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2023/02/25/one-year-of-russia-s-full-scale-invasion-and-war-of-aggression-against-ukraine-eu-adopts-its-10th-package-of-economic-and-individual-sanctions/

Тъй като много украински градове продължиха да понасят руски ракетни атаки и с особено интензивни боеве над град Бахмут, Украйна подчерта спешната необходимост от получаване на повече оръжия. Доставките на оръжия и боеприпаси за Украйна бяха основна тема в много държави — членки на ЕС, през периода на работа на място. ЕС работи по трансфера на боеприпаси от съществуващите национални запаси, съвместните европейски обществени поръчки за покриване на военните нужди и значителното увеличаване на производствения капацитет за подпомагане на Украйна при доставките на оръжие, както и за възстановяване на европейските резерви.

На 13 март Русия се съгласи да удължи споразумението за износ на зърно от Украйна през Черно море с 60 дни след преговорите с ООН. В същото време Европейската комисия обмисля създаването на резерв за кризи за три съседни на Украйна държави: Полша, България и Румъния, които страдат от натиска, който украинският внос на зърно оказва на пазарите в тези страни.

На 17 март Международният наказателен съд (МНС) издаде заповед за арест на Владимир Путин за „незаконно депортиране“ на украински деца в Русия.4 https://www.icc-cpi.int/news/situation-ukraine-icc-judges-issue-arrest-warrants-against-vladimir-vladimirovich-putin-and На 20 март китайският президент Си Дзинпин пристигна в Москва на тридневно държавно посещение, където се срещна с президента Путин и стана първият чуждестранен лидер, който се срещна с президента Путин, след като беше обвинен за военни престъпления от МНС.

През март 2022 г. ЕС задейства Директивата за временната закрила, с която се5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians/ помага на хората, бягащи от войната. Оттогава украинските бежанци имат право на разрешение за пребиваване, както и на достъп до образование и до пазара на труда. Понастоящем в ЕС живеят около 4 милиона украинци, които са избягали от инвазията и са намерили подслон в държавите членки.

След руската агресия Финландия и Швеция прекратиха десетилетната си политика на военно несъобразяване и кандидатстваха за присъединяване към НАТО през май 2022 г. Докато Финландия се приближава към целта си за бързо влизане в Трансатлантическия пакт за отбрана, като парламентът ѝ одобрява с преобладаващо мнозинство необходимото законодателство по време на работа на място, Швеция продължава да бъде блокирана от Туркийе и Унгария.

ИКОНОМИЧЕСКИ КОНТЕКСТ

Икономиката на ЕС през 2022 г. е избегнала рецесията. От есента на 2022 г. насам в икономиката на ЕС се наблюдават няколко положителни развития. Благодарение на съгласуваните усилия и плана REPowerEU ЕС успя да запълни складовете за съхранение на газ на исторически високи равнища и да диверсифицира вноса на енергия, като допринесе за намаляване на зависимостта от руските изкопаеми горива. Въпреки енергийния шок и рекордно високата инфлация забавянето през третото тримесечие на 2022 г. се оказа по-слабо от очакваното по-рано и през четвъртото тримесечие на 2022 г. икономиката на ЕС успя да постигне широка стагнация, вместо очакваното свиване с 0,5 % през есента. Зимната икономическа прогноза на ЕК за 2023 г. повишава перспективите за растеж и леко намалява прогнозите за инфлацията. Понастоящем растежът за 2022 г. се оценява на 3,5 % както в ЕС, така и в еврозоната. Очаква се БВП в ЕС да нарасне с 0,8 % през 2023 г. и с 1,6 % през 2024 г.6 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/winter-2023-economic-forecast-eu-economy-set-avoid-recession-headwinds-persist_en

Според данни, публикувани от Евростат, статистическата служба на ЕС, годишната инфлация в Европейския съюз е била 8,3 % през март 2023 г., което е спад от 9,9 % през февруари. Година по-рано процентът беше 7,8 %. Годишният темп на инфлация в еврозоната беше 6,9 % през март 2023 г., което е спад спрямо 8,5 % през февруари. Година по-рано процентът беше 7,4 %. Най-ниските годишни проценти са регистрирани в Люксембург (2,9 %), Испания (3,1 %) и Нидерландия (4,5 %). Най-високите годишни проценти са отчетени в Унгария (25,6 %), Латвия (17,2 %) и Чехия (16,5 %).7 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324910/2-19042023-AP-EN.pdf/ff3d6b28-9c8f-41cd-714f-d1fd38af0b15

Няколко месеца намаляващи темпове на инфлация потвърждават, че инфлацията е достигнала най-високата си стойност, но тя остава висока, а слабостта в потреблението се очаква да се запази в краткосрочен план, тъй като инфлацията продължава да изпреварва растежа на номиналните заплати. Затягането на паричната политика ще продължи, оказвайки натиск върху инвестициите. На 17 март Европейската централна банка (ЕЦБ) взе решение за още едно повишение на лихвените проценти с 0,50 %8 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2023/html/ecb.mp230316~aad5249f30.en.html въпреки паниката, предизвикана на финансовите пазари от кризата в Силициевата долина седмица по-рано.

Пазарите на труда също продължиха да функционират силно, като през февруари 2023 г. равнището на безработица в ЕС остана на най-ниското си равнище от 6,0 % за всички времена.9 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/16324762/3-31032023-BP-EN.pdf/4cb7a93a-bb55-923d-ec95-5fcb8073271c

В насоките си за фискалната политика за 2024 г. Европейската комисия отмени общата клауза за дерогация, която дезактивира Пакта за стабилност и растеж от началото на пандемията от COVID-19, като призова държавите членки да започнат постепенно да премахват огромните енергийни субсидии, тъй като обяви, че ще започне „процедури при прекомерен дефицит“ през пролетта на 2024 г. В момента се обсъждат начините за реформиране на Пакта за стабилност и растеж.10 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1410

ИНСТИТУЦИИ НАЕС И ЗАКОНОДАТЕЛЕН КОНТЕКСТ НА РАВНИЩЕ ЕС

На 9 декември 2022 г. белгийската федерална полиция арестува няколко души по обвинения във връзка с изпиране на пари и корупция, включително един от заместник-председателите на Европейския парламент и бивши членове на Европейския парламент. Скандалът е наречен „Катаргейт“ във връзка с твърдения, че са получени пари в брой от трети държави, за да се повлияе на политиците в ЕС. През януари 2023 г. председателят на ЕП Мецола започна процес на реформа от 14 точки с цел укрепване на инструментите на Европейския парламент за прозрачност, етика и поведение, за да се запази общественото доверие в институцията. По време на теренната работа Комисията обяви планове за затягане на правилата за платени пътувания на европейски служители след разкритията, че Катар е платил някои от пътните разходи на генералния директор, докато Комисията е преговаряла за сделка за въздушен транспорт с Катар.

В началото на годината Швеция пое ротационното председателство на Съвета на Европейския съюз, като обяви за свой приоритет сигурността, конкурентоспособността, екологичния и енергийния преход, демократичните ценности и върховенството на закона.11 https://swedish-presidency.consilium.europa.eu/en/programme/priorities/

Няколко дни преди началото на теренната работа Европейската комисия забрани на служители да използват приложението TikTok на корпоративни устройства поради опасения от възможни проблеми със сигурността и защитата на данните. Впоследствие Европейският парламент и Съветът на Европейския съюз също обявиха подобни ограничения на TikTok.

Международният ден на жената на 8 март беше отбелязан с много прояви в държавите членки. ЕС взе историческо решение относно правата на жените, като наложи санкции на девет лица и три организации, които счита за отговорни за сексуално насилие и широкомащабни нарушения на правата на жените. Санкциите забраняват влизането в ЕС и достъпа до и движението на активи в рамките на ЕС.12 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_23_1487

Освен това Европейският съюз продължи да работи по общата си цел за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г. Периодът на работа на терен е белязан от нарастваща съпротива срещу забраната на двигателите с вътрешно горене в Европа. През октомври 2022 г. преговарящите от Съвета на ЕС и Европейския парламент постигнаха принципно споразумение по регламента относно задължителното прилагане на процента на нулеви емисии на нови леки и лекотоварни автомобили от 2035 г. В началото на март обаче в последния момент няколко държави членки, включително Германия, оттеглиха подкрепата си за забраната, като поискаха освобождаване за автомобилите, използващи горива на основата на електроенергия.

Също така в контекста на законодателството, свързано с климата, Франция и няколко други държави — членки на ЕС, настояваха да включат ядрената енергия като част от политиката на ЕС в областта на енергията от възобновяеми източници. На последно място, но не на последно място, Европейският парламент гласува на 14 март текст, насочен към значително намаляване на въглеродния отпечатък на сградите до 2030 г. За първи път на европейско равнище този текст разглежда запаса от съществуващи жилища и сгради с график за задължително саниране. Новите сгради ще бъдат с нулеви емисии от 2028 г.13 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20230310IPR77228/meps-back-plans-for-a-climate-neutral-building-sector-by-2050

ДРУГИ ВАЖНИ СЪБИТИЯ НА НАЦИОНАЛНО И МЕЖДУНАРОДНО НИВО

На 27 февруари, точно преди работата на място, ЕС и Обединеното кралство се споразумяха за нови търговски правила за Северна Ирландия. Споразумението, наречено „Вятърна рамка“, последва месеци на преговори, насочени към облекчаване на търговията след Брекзит между Северна Ирландия и останалата част от Обединеното кралство.

На 28 февруари се случи челен сблъсък между два влака южно от долината Темпе в Гърция и загинаха най-малко 58 души, сред които много студенти. Тази трагедия разтърси Гърция и отприщи национално изливане на скръб и възмущение най-вече срещу правителството и длъжностните лица на страната. Въпреки че пряката причина за това бедствие може да е била човешка грешка, железопътната мрежа страда от години на недостатъчни инвестиции и пренебрегване.

От 7 март грузинските протестиращи излязоха на улицата срещу закон, който щеше да обяви медиите и неправителствените организации, които получават повече от 20 % от финансирането си от чужбина, като „агенти на чуждестранно влияние“. Протестантите се опасяваха, че законът ще възпроизведе подобно руско законодателство, използвано за ограничаване на гражданското общество и за потискане на опонентите на правителството, отбелязвайки авторитарна промяна. Протестите принудиха правителството на Грузия да оттегли законопроекта.

Средиземноморските брегове са сцена на няколко корабокрушения, превозващи мигранти и причиняващи човешки загуби. Най-малко 62 души загинаха, включително 12 деца, когато дървена ветроходна лодка от Тюркие, превозваща мигранти от Афганистан, Иран и няколко други страни в Европа, се разби в скалите на Калабрийското крайбрежие на 26 февруари. Около 30 мигранти са изчезнали и се предполага, че са се удавили, след като препълнена лодка се преобърна по време на спасителен опит от товарен кораб край бреговете на Либия на 12 март.

На 20 март френският президент Макрон малко оцеля след вот на недоверие в парламента, след като прокара дълбоко непопулярна и много оспорвана пенсионна реформа без гласуване в парламента, позовавайки се на спорен конституционен инструмент — член 49.3. Това доведе до по-нататъшно възмущение и стачки, както и до все по-насилствени протести в цялата страна.

ИЗБОРИ

На 12 февруари, преди началото на теренната работа, Никос Христодулидис — независим центристки кандидат, подкрепян от социалдемократите и либералните партии — спечели президентските избори в Кипър с 51,9 % от гласовете. Избирателната активност е 72,45 %.14 https://live.elections.moi.gov.cy/English/PRESIDENTIAL__EPANALIPTIKI_EKLOGI_ELECTIONS_2023/Islandwide Една от темите на кампанията му беше възобновяването на преговорите за обединение на острова. Поради това Христодулидис се свърза с европейските партньори, за да даде нов тласък в процеса на уреждане на спора, като се срещна с председателя на ЕП Роберта Мецола, председателя на ЕК Урсула фон дер Лайен и председателя на Европейския съвет Шарл Мишел през март 2023 г.

Естония избра нов национален парламент на 5 март, потвърждавайки Кая Калас, известна с непоколебимата си подкрепа за Украйна, като министър-председател. Нейната партия, Партията на либералните реформи, която е член на групата Renew Europe в Европейския парламент, спечели 31,2 % (+ 2,3), най-добрият резултат в историята на партията, а Калас получи най-голям брой предпочитани гласове на всеки политик на национални парламентарни избори. Дясната партия EKRE, която е член на групата ID в Европейския парламент, е на второ място, но е спаднала от 17,8 % през 2019 г. до едва 16,1 % от гласовете. Тя води кампания срещу твърдата проукраинска позиция на Естония и е насочена към Калас за растящата инфлация в страната. Повече от половината от бюлетините са подадени по електронен път, което вероятно е помогнало за рекордната избирателна активност от 63 %.15 https://www.valimised.ee/en

На 15 март в Нидерландия се проведоха регионални избори, които доведоха до исторически успех на аграрната партия по интереси BoerBurgerBeweging (BBB) —16 https://www.kiesraad.nl/verkiezingen/provinciale-staten/uitslagen/uitslagen-per-gemeente сравнително млада партия, основана през 2019 г., която първоначално беше придобила сцепление срещу законите за намаляване на азота. Резултатите от изборите означаваха спънка за сегашния премиер Марк Рюте, тъй като представителите на холандските провинции ще избират членове на Сената. Сенатът не може да изменя законодателството, но има правомощия да одобрява или отхвърля закони. Докато правителството на премиера Рюте имаше само малцинство в сената преди, това малцинство беше намалено още повече.

Както Финландия, така и България трябваше да проведат парламентарни избори на 2 април, а предизборните кампании бяха в разгара си по време на теренната работа. За българите за пети път от две години насам те бяха призовани да гласуват на парламентарни избори, тъй като страната потъва по-дълбоко в политическа криза и нестабилност.

МЕТОДОЛОГИЯ

Методологията, използвана в настоящото проучване на Евробарометър от пролетта на 2023 г., проведено във вълна 99.1, е тази на проучванията на Евробарометър, проведени за Генерална дирекция за комуникация на Европейския парламент (Отдел за наблюдение на общественото мнение). Проучването е проведено от Kantar Public между 2 и 26 март 2023 г. във всички 27 държави — членки на ЕС. Проведени са общо 26376 интервюта. Резултатите за ЕС бяха претеглени в зависимост от числеността на населението във всяка държава.

Проучванията на Евробарометър се провеждат лице в лице в домовете на хората или на прага им на националния език. Във всички страни се използва CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

В Дания, Чехия, Малта и Финландия някои интервюта бяха проведени чрез компютърна техника за видео интервю (CAVI). Интервюиращият администрира въпросника на респондента дистанционно чрез видеоконферентна връзка, където и двете части могат да се виждат взаимно: условията на интервютата са много сходни с тези на лице в лице.

След Общия регламент на ЕС относно защитата на данните (ОРЗД) респондентите бяха запитани дали биха се съгласили да им бъдат задавани въпроси по въпроси, които биха могли да се считат за „чувствителни“.

Читателят трябва да има предвид, че в настоящия доклад развитието на един конкретен показател като цяло се счита за стабилно, когато варира с ± 2 процентни пункта или по-малко. За повече информация, моля, вижте таблицата, посочена на страница XX, за допустимата грешка в зависимост от броя на събеседванията.

Бележка: В този доклад държавите от ЕС са посочени в официалното им съкращение.

Съкращенията, използвани в настоящия доклад, съответстват на:

Белгия	БЪДЕТЕ	Франция	FR	Нидерландия	NL
България	BG	Хърватия	HR	Австрия	НА
Чехия	CZ	Италия	ТО	Полша	PL
Дания	DK	Република Кипър	CY*	Португалия	PT
Германия	DE	Латвия	LV	Румъния	RO
Естония	EE	Литва	LT	Словения	SI
Ирландия	IE	Люксембург	ЛУ	Словакия	SK
Гърция	ЕЛ	Унгария	HU	Финландия	FI
Испания	ES	Малта	MT	Швеция	SE
Европейски съюз — среднопретеглена стойност за 27-те държави членки	ЕС-27
BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, IE, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT	еврозона
BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE	извън еврозоната
Кипър като цяло е една от 27-те държави членки на Европейския съюз. Въпреки това „достиженията на правото на Общността“ са временно прекратени в частта от страната, която не се контролира от правителството на Република Кипър. По практически причини само интервютата, проведени в частта от държавата, контролирана от правителството на Република Кипър, са включени в категорията „Кипър“ и в средната стойност за ЕС-27.

1. ЖИВОТ В ЕС: ДЕМОКРАЦИЯТА И СТАНДАРТЪТ НА ЖИВОТ

Какво е отношението на европейците към състоянието на демокрацията в Европейския съюз, към промените в жизнения им стандарт в контекста на повишаващите се равнища на инфлация и към очакванията им по отношение на икономическото положение и собствените им условия на живот? Проучването показва картина на продължаващата привързаност към демократичните ценности и цялостното удовлетворение от демокрацията в ЕС на фона на продължаващите лични и икономически трудности. Освен това влошаването на възприемането на личните икономически перспективи и очаквания на гражданите за техните бъдещи условия на живот, както се наблюдава в проучването на Парламента от есента на 2022 г., изглежда е спряло.

Тази смесена картина може би най-добре се олицетворява от факта, че европейците са склонни да описват емоционалния си статус като обнадеждаващ, уверен и спокоен, но и като несигурен и тревожен. Що се отнася до отношението към демокрацията, гражданите ценят демокрацията като ценност, която Европейският парламент следва да защитава приоритетно. Те също така продължават да бъдат удовлетворени както от начина, по който функционира демокрацията в ЕС, така и от различните специфични аспекти на демокрацията в ЕС. Европейците обаче са по-малко удовлетворени от мерките, предприети от ЕС и техните национални правителства за справяне с кризата, свързана с разходите за живот. Това не е изненадващо, като се има предвид, че повечето от тях са преживели или очакват да изпитат спад в жизнения си стандарт и че голяма част от гражданите изпитват затруднения да плащат сметките си поне от време на време. Въпреки въздействието на войната в Украйна върху живота на гражданите, подкрепата на ЕС за Украйна продължава да бъде широко разпространена. Накрая, на фона на забавянето на темпа на инфлация между края на 2022 г. и началото на 2023 г., влошаването17 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-euro-indicators/w/2-17032023-ap#:~:text=The%20euro%20area%20annual%20inflation,down%20from%2010.0%25%20in%20January на очакванията на европейците относно техните условия на живот и националната икономика, отчетено през октомври-ноември 2022 г., отстъпи място на стабилизиране на тези показатели.

Ценности, които Европейският парламент следва да защитава приоритетно

Демокрацията оглавява списъка с ценности, които Европейският парламент следва да защитава приоритетно. Както и в предишни проучвания, демокрацията е най-често споменаваната стойност от гражданите (37 %, + 1 процентен пункт от октомври-ноември 2022 г.), следвана от защитата на правата на човека в ЕС и по света (28 %, -1 процентни пункта) и свободата на словото и мисълта (27 %, -1 процентни пункта). Повече от една пета от респондентите смятат, че Европейският парламент следва да даде приоритет на принципите на правовата държава (24 %, без промяна), равенството между жените и мъжете (21 %, без промяна) и солидарността между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони (21 %, -2 процентни пункта). Всички останали стойности се цитират от по-малко от един на всеки петима респонденти.

Резултатите останаха като цяло стабилни, тъй като този въпрос беше зададен за последен път през октомври-ноември 2022 г.

Демокрация Защита на правата на човека в ЕС и по света Свобода на словото и мисълта Върховенството на закона Равенство между жените и мъжете Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони Човешкото достойнство, включително забраната на смъртното наказание, изтезанията или робството Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС Толерантност и уважение към многообразието в обществото Свобода на движение Солидарност между ЕС и бедните страни по света Борбата срещу дискриминацията и защитата на малцинствата Свобода на религията и убежденията Правото да се търси убежище от преследване Не знам Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава? (%) В 14 държави демокрацията е най-често споменаваната (или най-често споменаваната обща) ценност, която Европейският парламент следва да защитава приоритетно. Защитата на правата на човека е основен приоритет (или съвместен основен приоритет) за респондентите в девет държави.

Равенството между жените и мъжете е най-често посочваната ценност в Белгия и Франция. Свободата на движение оглавява списъка с приоритети в България и се нарежда на най-високо място в Словакия и Румъния, а свободата на словото и мисълта е най-популярната ценност в Ирландия и Словакия. Естония е единствената държава, в която зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС, се счита за основен приоритет от респондентите.

Демокрация Свобода на движение Зачитане на националните идентичности, предупреждения и традиции в държавите — членки на ЕС Защита на правата на човека в ЕС и по света Равенство между жените и мъжете Свобода на словото и мисълта QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава? (Макс. 4 ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави)

Демокрацията е сред трите най-често споменавани ценности в 21 държави, като делът им варира от 52 % в Швеция, 51 % в Германия и 49 % във Финландия, до 24 % в Хърватия, Словения и Румъния.

По същия начин защитата на правата на човека в ЕС и в световен мащаб се нарежда сред трите най-важни ценности в 20 държави. Това най-често се споменава от респондентите в Швеция (46 %), Кипър (43 %) и Нидерландия (39 %). От друга страна, 22 % в Италия и Полша смятат, че това трябва да бъде приоритет.

Свободата на словото и мисълта е сред трите най-важни ценности, които трябва да се защитават в 16 страни. Повече от една трета споменават това в Латвия, Нидерландия и Швеция (всички 34 %), докато по-малко от една пета го правят в Португалия (14 %) и Унгария (19 %).

Върховенството на закона се нарежда сред първите три в десет държави. Тази стойност е най-често споменавана във Финландия (38 %), следвана от България, Германия и Гърция (всички 34 %), докато е най-малко вероятно да бъде цитирана в Португалия (12 %), Франция и Литва (и двете по 14 %).

Равенството между жените и мъжете се счита за най-високата стойност във Франция (36 %) и Белгия (34 %) и е на второ място в Люксембург (30 %). В противоположния край на скалата това се споменава с 9 % в Естония и с 11 % в Гърция и Литва.

В шест държави солидарността между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони се нарежда сред трите най-важни ценности. Делът варира от 38 % в Гърция и 32 % в Португалия и 28 % в България, до 11 % в Ирландия, 12 % в Дания и 14 % в Австрия.

Демокрация Защита на правата на човека в ЕС и в цялата страна Свобода на словото и мисълта Върховенството на закона Равенство между жените и мъжете Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони Човешко достойнство, включително забрана на смъртното наказание, изтезанията или робството Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС Толерантност и уважение към многообразието в обществото Свобода на движение Борба срещу дискриминацията и за защита на малцинствата Солидарност между ЕС и бедните страни по света Свобода на религията и убежденията Правото да се търси убежище от преследване Други (спонтанни) Няма (спонтанно) Не знам Отказ (спонтанен) 1-ви Най-често споменаван елемент 2-ри Най-често споменаван елемент 3-ти Най-често споменаван елемент Март 2023 г. QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава? (%) Делът, който счита свободата на движение за ценност, която Европейският парламент следва да защитава приоритетно, е особено висок в България (37 %), докато зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС, е по-вероятно да бъде споменато в Естония (36 %), отколкото в други държави.

От октомври до ноември 2022 г. демокрацията стана по-важна като ценност за защита на респондентите в 14 държави, и най-вече в Португалия (35 %, + 8 процентни пункта), Люксембург (39 %, + 7 процентни пункта), Австрия (40 %, + 5 процентни пункта), Франция (32 %, + 5 процентни пункта) и Словакия (25 %, + 5 процентни пункта). Обратно, намаляващият дял на респондентите споменава демокрацията в Италия (34 %, -5 процентни пункта) и Полша (29 %, -3 процентни пункта). Тази цифра остава непроменена или стабилна в 17 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA6ab Според Вас коя от следните ценности следва да бъде Европейският парламент защита като приоритетен въпрос? На първо място? И тогава? (Макс. 3 ВЪПРОСИ) (% — Демокрация)

Значението на равенството между жените и мъжете е нараснало в шест държави в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. Люксембург е страната, в която увеличението е най-голямо (30 %, + 11 процентни пункта), следвано от Германия (18 %, + 5 процентни пункта), Белгия (34 %, + 4 процентни пункта), Австрия (29 %, + 4 процентни пункта) и Латвия (13 %, + 4 процентни пункта). В противоположния край на скалата равенството между жените и мъжете е по-слабо споменато в Дания (19 %, -5 процентни пункта), Испания (27 %, -4 процентни пункта), Малта (18 %, -3 процентни пункта) и Франция (36 %, -3 процентни пункта). Този дял остава непроменен или стабилен в 17 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава? (Макс. 3 ПРИЛОЖВАНИЯ) (% — Равенство между жените и мъжете)

Съсредоточавайки се върху резултатите сред най-младите респонденти (т.е. тези на възраст 15—24 години), класирането на стойностите като цяло съответства на това, наблюдавано сред всички респонденти, с някои малки разлики. Демокрацията е на първо място в списъка на ценностите, които трябва да се защитават и в рамките на тази възрастова група, но към нея се присъединява и свободата на словото и на мисълта (32 %), като защитата на правата на човека в ЕС и по света (27 %) се нарежда на трето място. Най-младите респонденти е по-малко вероятно от средното да посочат демокрацията (32 % спрямо 37 %), принципите на правовата държава (17 % спрямо 24 %) и солидарността между държавите — членки на ЕС, и между регионите (15 % спрямо 21 %). Те обаче са по-склонни да избират свободата на словото и мисълта (32 % спрямо 27 %), толерантността и зачитането на многообразието в обществото (20 % спрямо 16 %) и борбата срещу дискриминацията и защитата на малцинствата (19 % спрямо 14 %).

Демокрация Защита на правата на човека в ЕС и по света Свобода на словото и мисълта Върховенството на закона Равенство между жените и мъжете Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони Човешко достойнство, включително забрана на смъртното наказание, изтезанията или робството Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС Толерантност и уважение към многообразието в обществото Свобода на движение Борбата срещу дискриминацията и защитата на малцинствата Солидарност между ЕС и бедните страни по света Свобода на религията и убежденията Правото да се търси убежище от преследване Не знам QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава? (Макс. 3 ПРИЛОЖВАНИЯ) (% — Равенство между жените и мъжете) (забележка: тези последни думи са грешка от копиране/поставяне) ЕС-27 15—24 години

Социално-демографският анализ се фокусира върху шестте най-важни ценности, които гражданите считат, че Европейският парламент следва да защитава приоритетно. Мъжете са по-склонни от жените да кажат, че демокрацията (41 % спрямо 34 %) и принципите на правовата държава (28 % спрямо 20 %) следва да бъдат приоритизирани, докато обратното е вярно за равенството между мъжете и жените (16 % спрямо 27 %).

Тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да цитират защитата на правата на човека в ЕС и по света (31 %). Респондентите, които са завършили образованието си на 15 години или по-млади, са най-малко склонни да кажат, че Европейският парламент следва да даде приоритет на свободата на словото и мисълта (21 %) и на принципите на правовата държава (20 %).

Респондентите, които считат себе си за част от горната или горната средна класа на обществото, са по-склонни от тези, които се възприемат като работническа класа, да споменат защитата на върховенството на закона (29—32 % срещу 22 %), докато обратното е вярно за равенството между жените и мъжете (17—18 % спрямо 24 %).

Респондентите, които считат, че членството на тяхната страна в ЕС е нещо добро, са по-склонни от тези, които считат, че е лошо демокрацията (40 % спрямо 33 %), защитата на правата на човека в ЕС и в световен мащаб солидарността (32 % спрямо 19 %) и солидарността между държавите — членки на ЕС, и между регионите (24 % спрямо 13 %) като ценности, които трябва да бъдат защитавани.

На последно място, респондентите, които имат положителен имидж на Европейския парламент, са по-склонни от тези, които имат негативен имидж, да кажат, че следва да се даде приоритет на защитата на правата на човека в ЕС и по света (31 % спрямо 24 %) и на солидарността между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони (26 % спрямо 16 %). От друга страна, тези, които имат негативен образ, са по-склонни да споменат свободата на словото и мисълта (33 % срещу 23 %).

QA6ab Според Вас коя от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? И тогава?
Равенство между жените и мъжете	Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони	Защита на правата на човека в ЕС и по света	Свобода на словото и мисълта	Демокрация	Върховенството на закона
ЕС-27	21	21	28	27	37	24
Пол
Човек	16	22	27	28	41	28
Жена	27	19	30	26	34	20
Възраст
15—24	23	15	27	32	32	17
25—39	22	21	30	27	37	22
40—54	21	21	28	28	38	25
55+	21	22	28	25	39	26
Образование (края на)
15—	23	21	27	21	39	20
16—19	21	21	27	28	37	25
20+	20	23	31	28	38	25
Все още учи	24	14	29	31	35	18
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	24	18	25	27	35	22
Долната средна класа	20	20	28	26	40	23
Средната класа	21	22	30	27	37	24
Горната средна класа	18	23	30	29	40	29
Висшата класа	17	27	32	23	52	32
Имидж на Европейския парламент
Положителен	20	26	31	23	40	26
Неутрален	23	19	28	28	36	23
Отрицателно	21	16	24	33	36	24
Мнение за членството на страната в ЕС
Хубаво нещо	21	24	32	25	40	25
Лошо нещо	21	13	19	31	33	22
Нито добро, нито лошо нещо	22	17	25	30	33	22

Настоящото емоционално състояние на гражданите

Респондентите бяха запитани как най-добре биха описали сегашното си емоционално състояние, когато мислят за живота, който водят. Сред първите шест отговора се наблюдава комбинация от положителни и отрицателни емоции, въпреки че положителните леко преобладават. По-специално, повече от една трета казват, че се надяват (37 %), докато около една четвърт или повече описват емоционалния си статус като уверен (27 %), спокоен (26 %) и мотивиран (24 %). От негативна страна около една трета казват, че са несигурни (34 %), а повече от една четвърт се чувстват тревожни (27 %).

Всички други емоции се споменават с по-малко от една пета: изпълнени (17 %), страховити, безпомощни (и двете 16 %), обезкуражени, разочаровани (и двете по 15 %), радостни (14 %), ядосани (13 %) и овластени (11 %).

Обнадеждаващ Несигурно Уверен Неспокоен Спокойно Мотивирани Изпълнено Страхлив Безпомощни Обезкуражени Обезкуражени Разочарован Радостен Гневен Оправомощени Не знам Март 2023 г. QA10ab Кои от следните теми бихте искали да видите приоритетно разгледани от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (ЕС-27) (%)

В осем страни надеждата е най-цитираният (или най-цитираният) емоционален статус, докато чувството за спокойствие е най-добрият отговор (или съвместният топ отговор) в още четири страни. Повечето респонденти се чувстват уверени в Дания и Румъния и са изпълнени в Нидерландия.

Сред отрицателните емоции чувството на несигурност е най-често споменаваното (или най-често споменаваното съвместно) от респондентите в осем държави, като повечето респонденти се чувстват тревожни в още четири държави. Само във Франция „страшният“ е отговорът, който най-често се цитира от респондентите, за да се опише емоционалното им състояние.

Несигурно Изпълнени Обнадеждаващ Уверен Спокойно Неспокоен Страхлив Мотивирани QA10ab Когато мислите за живота, който водите, как най-добре бихте описали текущото си емоционално състояние? На първо място? И тогава? (Макс. 4 ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави)

В21 държави надеждата е сред трите най-често споменавани чувства от респондентите, когато мислят за живота, който водят, като пропорциите варират от повече от половината в Ирландия, Латвия (и двете 55 %) и Финландия (52 %), до 15 % в Кипър, 22 % в България и 23 % в Чехия.

Чувството за несигурност се нарежда сред първите три отговора в 14 държави, като най-вероятно това се споменава от респондентите в Гърция (66 %), Кипър (56 %) и Словакия (44 %). Обратно, този емоционален статус е по-слабо разпространен в Дания (13 %), Нидерландия (18 %) и Финландия (21 %).

В десет държави увереността е един от трите най-цитирани отговора. Това усещане е най-разпространено в Дания (51 %), Финландия (47 %) и Ирландия (42 %), докато 6 % споменават това в Кипър и Гърция и 12 % в Словакия.

Чувството на тревожност се нарежда сред първите три в десет държави, като делът им варира от 45 % в Германия, 43 % в Австрия и 42 % в Гърция, до 7 % в Испания, 9 % в Чехия и 11 % в Румъния.

Спокойствието е сред трите най-често споменавани емоции от респондентите, за да опишат емоционалното си състояние в 11 страни. Цитиран е от четири от десет или повече в Литва (46 %), Латвия (41 %) и Швеция (40 %). В противоположния край на скалата 13 % в Гърция и 15 % в Хърватия и Словакия избират този отговор.

Делът, който твърди, че е мотивиран, е особено висок в Нидерландия (45 %) и Швеция (42 %). Холандия (63 %) също е страната с най-голям дял респонденти, които заявяват, че са изпълнени, докато във Франция (41 %) най-много се описват като страховити.

Обнадеждаващ Несигурно Конфидент Неспокоен Спокойно Мотивирани Пълнеж Страхлив Безпомощни Обезкуражени Разочарован Радостен Гневен Оправомощени Други (спонтанни) Не знам 1-ви Най-често споменаван елемент 2-ри Най-често споменаван елемент 3-ти Най-често споменаван елемент Март 2022 г. QA10ab Когато мислите за живота, който водите, как най-добре бихте описали текущото си емоционално състояние? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (%)

Положителните чувства преобладават по-ясно сред най-младите респонденти, т.е. тези на възраст 15—24 години, отколкото сред общото население. По-специално, докато надеждата оглавява списъка с отговори сред 15—24-годишните, както и сред населението като цяло (42 % спрямо 37 %), вторият най-често споменаван термин от най-младите, за да се опише емоционалното им състояние, е мотивиран (37 % спрямо 24 %), следван от уверен (34 % спрямо 27 %). Освен че се чувстват по-надеждни, мотивирани и спокойни от средното, респондентите на възраст между 15 и 24 години също са много по-склонни да се чувстват радостни (25 % срещу 14 %) и малко по-склонни да се чувстват спокойни (30 % срещу 26 %) и изпълнени (21 % спрямо 17 %).

Въпреки това, те са по-малко склонни от средното да изберат отрицателни термини, за да опишат емоционалното си състояние. По-специално, чувствата на тревожност (18 % срещу 27 %), несигурност (28 % спрямо 34 %), безпомощност (10 % спрямо 16 %), страх (11 % срещу 16 %), фрустрация (10 % срещу 15 %) и гняв (8 % срещу 13 %) са по-малко разпространени сред най-младите.

Обнадеждаващ Несигурно Конфидент Неспокоен Спокойно Мотивирани Пълнеж Страхлив Безпомощни Обезкуражени Разочарован Радостен Гневен Оправомощени Други (спонтанни) Не знам ЕС-27 15—24 години QA10ab Когато мислите за живота, който водите, как най-добре бихте описали текущото си емоционално състояние? На първо място? И тогава? (ЕС-27) (%) Когато се разглеждат социално-демографските данни за шестте най-често споменавани емоции, изглежда ясно, че мъжете са по-склонни да се чувстват спокойни (29 % спрямо 22 % от жените), уверени (29 % спрямо 25 %) и мотивирани (26 % срещу 22 %), докато жените са по-склонни да се чувстват тревожни (30 % спрямо 24 % от мъжете) и несигурни (36 % спрямо 32 %).

Респондентите, които прекарват повече време в образованието, са по-склонни да споменат положителни чувства. Например, 29 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години казват, че се чувстват мотивирани, в сравнение с 13 % от тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади. Обратното е вярно за негативните чувства, като тези, които са завършили образование на 15 или по-млади години, са по-склонни да кажат, че са несигурни (43 % спрямо 29 % от завършилите 20 или повече години) или тревожни (33 % срещу 25 %).

Респондентите, които изпитват най-малко трудности при плащането на сметките си, са най-склонни да опишат емоционалното си състояние, използвайки положителни термини. Например, 31 %, които никога или почти никога не изпитват затруднения, заявяват, че са уверени, в сравнение с 15 % от тези, които изпитват трудности през повечето време. Тези респонденти са също така най-малко склонни да се чувстват несигурни (29 % спрямо 41—42 % от тези, които изпитват затруднения поне от време на време) или тревожни (25 % спрямо 32 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Тези, които имат положителен имидж на ЕС, е по-вероятно, отколкото тези, които имат негативен имидж, да имат положителни чувства. Например 47 % от хората, които имат положителен имидж на ЕС, се чувстват обнадеждаващи, в сравнение с 18 % от тези, които имат негативен имидж. Обратното е вярно за чувството на несигурност (40 % от тези, които имат отрицателен образ спрямо 28 % от тези, които имат положителен образ) и тревожност (34 % срещу 22 %).

Респондентите, които смятат, че нещата в живота им вървят в правилната посока, са по-склонни да опишат емоционалното си състояние с помощта на положителни термини и по-малко вероятно да изберат отрицателни термини. Например 43 % от тези респонденти се чувстват обнадеждаващи (в сравнение с 23 % от тези, които казват, че нещата вървят в грешна посока), а 30 % се чувстват несигурни (в сравнение с 41 %). Същото важи и за онези, които смятат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС или в тяхната страна.

Тези, които очакват условията им на живот и положението на националната икономика да бъдат по-добри след една година, е по-вероятно да споменат положителни чувства. Например, 36 % от тези, които смятат, че нещата ще бъдат по-добри за техните условия на живот, се чувстват мотивирани, в сравнение с 16 % от тези, които смятат, че нещата ще бъдат по-лоши. За разлика от тях, респондентите, които очакват ситуацията да се влоши, са по-склонни да се чувстват несигурни или тревожни. Например, 38 % от тези, които смятат, че нещата ще бъдат по-лоши за националната икономика, имат чувство на несигурност, в сравнение с 25 % от тези, които смятат, че нещата ще бъдат по-добри.

По подобен начин респондентите, които са доволни от мерките на ЕС или националните мерки за справяне с нарастващите разходи за живот, са по-склонни да имат положителни чувства, докато обратното е вярно, когато става въпрос за отрицателни чувства. Например 36 % от онези, които са доволни от мерките на ЕС, се чувстват уверени (в сравнение с 22 % от тези, които не са удовлетворени), докато 39 % от тези, които не са удовлетворени, се чувстват несигурни (в сравнение с 25 % от тези, които са удовлетворени).

QA10ab Когато мислите за живота, който водите, как най-добре бихте описали текущото си емоционално състояние? На първо място? И тогава? (% — ЕС-27)

Обнадеждаващ	Уверен	Несигурно	Спокойно	Неспокоен	Мотивирани
ЕС-27	36	26	34	26	26	24
Пол
Човек	37	29	32	29	24	26
Жена	36	25	36	22	30	22
Възраст
15—24	42	34	28	30	18	37
25—39	37	26	33	25	24	29
40—54	36	27	34	24	26	25
55+	35	25	36	26	31	16
Образование (края на)
15—	34	19	43	22	33	13
16—19	35	26	36	24	28	20
20+	38	29	29	28	25	29
Все още учи	44	36	28	31	20	37
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	26	15	42	15	32	16
От време на време	33	21	41	20	28	19
Почти никога/Никога	39	31	29	29	25	27
Имидж на ЕС
Положителен	47	36	28	30	22	31
Неутрален	33	23	38	25	28	20
Отрицателно	18	13	40	17	34	15
Нещата в живота ти се въртят
Правилна посока	43	33	30	29	24	29
Грешна посока	23	14	41	17	32	13
Нито	33	20	44	22	33	18
Състояние на очакванията на националната икономика
По-добре	46	36	25	29	21	33
По-лошо	31	22	38	23	30	21
Същото	42	32	31	29	24	27
Очаквания за условията на живот
По-добре	44	33	25	26	19	36
По-лошо	27	18	41	20	33	16
Същото	43	33	30	30	23	28
Удовлетвореност от националните мерки, предприети за справяне с разходите за живот
Удовлетворен	43	36	27	30	25	28
Неудовлетворени	34	22	38	23	28	22
Удовлетвореност от мерките на ЕС, предприети за справяне с разходите за живот
Удовлетворен	45	36	25	30	23	30
Неудовлетворени	32	22	39	22	29	21

Как вървят нещата в ЕС и в държавите членки

Около една четвърт от респондентите (26 %, + 2 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) виждат нещата в правилната посока в собствената си страна, докато ясно мнозинство (61 %, -1 процентни пункта) смятат, че нещата вървят в грешна посока. След голямо намаляване на положителните чувства относно посоката, в която страната им върви между април-май и октомври-ноември 2022 г., резултатите остават като цяло стабилни в настоящото проучване.

Нито едното, нито другото (спонтанно) 8 Нещата вървят в грешна посока 61 Не знам 5 Нещата вървят в правилната посока 26 D73.1 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА ДЪРЖАВА) (% — ЕС-27) Що се отнася до това как вървят нещата в собствената им страна, в четири държави членки мнозинството смятат, че нещата вървят в правилната посока: Люксембург (60 %), Ирландия (50 %), Естония (41 %) и Дания (40 %). В останалите 23 държави членки мнозинството виждат нещата в грешна посока, като тази гледна точка е особено широко разпространена в Словакия (75 %), Гърция (74 %) и Франция (73 %).

Нещата вървят в правилната посока Нещата вървят в грешна посока Нито едното, нито другото (спонтанно) Не знам D73.1 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА ДЪРЖАВА) (%)

Респондентите в десет държави членки е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да бъдат положителни по отношение на посоката, в която върви тяхната страна. Това важи особено за Естония (41 %, + 12 процентни пункта), Дания (40 %, + 11 процентни пункта) и Германия (38 %, + 9 процентни пункта). Въпреки това е по-малко вероятно респондентите да мислят, че страната им върви в правилната посока в още десет държави членки, като Малта (36 %, -29 процентни пункта) се откроява с особено голямо намаление в този дял, следвана от Португалия (23 %, -7 процентни пункта) и Люксембург (60 %, -5 процентни пункта). Този дял на респондентите остава стабилен или непроменен в седем държави.

D73.1 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА ДЪРЖАВА) (%) Нещата вървят в правилната посока Нещата вървят в грешна посока Нито едното, нито другото (спонтанно) Не знам Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г.

По-внимателният поглед върху социално-демографската разбивка потвърждава, че мнозинствата във всички категории виждат собствената си страна в грешна посока.

Въпреки че констатациите са сходни във всички възрастови групи, има малка разлика по отношение на нивото на образование на респондентите, като тези, които завършват редовно образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да мислят, че страната им върви в правилната посока в сравнение с тези, които са напуснали 19 или по-млади години (29 % спрямо 24 %).

Мениджърите (35 %) са най-склонни да бъдат положителни по отношение на посоката, в която върви тяхната страна, особено в сравнение с безработните (16 %) и домашните лица (18 %).

Тези, които са в по-добри финансови условия, също са по-склонни да бъдат положителни. По-специално, респондентите, които рядко или никога не срещат трудности при плащането на сметките си (31 %), са по-склонни от тези, които изпитват затруднения през повечето време (13 %) да мислят, че страната им върви в правилната посока.

Респондентите, които са доволни от демокрацията в собствената си страна (42 % срещу 6 % от тези, които не са доволни), тези, които са съгласни, че гласът им има значение в тяхната страна (37 % спрямо 11 % от тези, които не са съгласни) и тези, които са гласували на последните национални избори (28 % срещу 19 % от тези, които не са гласували), са по-склонни да мислят, че нещата вървят в правилната посока. Такъв е случаят и с онези, които очакват положението на националната им икономика да се подобри (53 % спрямо 14 % от тези, които смятат, че ще бъде по-лошо).

D73.1 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА ДЪРЖАВА) (% — ЕС-27)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешна посока	Не знам
ЕС-27	26	61	5
Пол
Човек	28	59	5
Жена	24	61	6
Възраст
15—24	28	54	9
25—39	26	62	4
40—54	25	64	4
55+	26	59	6
Образование (края на)
15—	24	61	8
16—19	24	64	4
20+	29	58	4
Все още учи	31	50	10
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	28	60	4
Мениджъри	35	52	4
Други бели якички	27	62	4
Ръчни работници	20	68	4
Домашни лица	18	69	6
Безработни	16	72	5
Пенсионер	27	57	7
Студенти	31	50	10
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	13	76	4
От време на време	20	69	5
Почти никога/Никога	31	54	6
Гласът ми се брои в (Нашата страна)
Съгласен съм	37	49	5
Не съм съгласен/на	11	79	4
Удовлетвореност от демокрацията в страната
Удовлетворен	42	42	6
Неудовлетворени	6	86	3
Състояние на очакванията на националната икономика
По-добре	53	35	4
По-лошо	14	76	4
Същото	35	49	6
Гласуваха на последните национални избори
Да	28	59	5
Не	19	66	6

Гражданите на ЕС обикновено са малко по-позитивни, когато става въпрос за посоката, в която върви Европейският съюз. Делът на респондентите, които виждат нещата в правилната посока в ЕС, остава стабилен само с близо една трета от респондентите (32 %, + 1 процентен пункт от октомври-ноември 2022 г.), след голямо намаление между април-май и октомври-ноември 2022 г. Обратно, делът на респондентите, които смятат, че нещата в ЕС вървят в грешна посока, е намалял с четири процентни пункта до 47 %.

Нито едното, нито другото (спонтанно) 10 Не знам 11 Нещата вървят в правилната посока 32 Нещата вървят в грешна посока 47 D73.2 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (% — ЕС-27)

В девет държави мнозинството смятат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС. Това мнение се споделя най-широко в Ирландия (49 %), Литва (48 %) и Люксембург (47 %). Мненията са разделени в Швеция (41 % „правилна посока„в сравнение с 41 % „погрешна посока“). В останалите 17 страни респондентите, които смятат, че нещата вървят в грешна посока, са в мнозинството. Това важи особено за Гърция (62 %), Франция (61 %) и Словакия (59 %).

Нещата вървят в правилната посока Нещата вървят в грешна посока Нито едното, нито другото (спонтанно) Не знам D73.2 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (%)

В 14 държави положителните нагласи към посоката, в която ЕС върви, станаха по-широко разпространени, отколкото през октомври-ноември 2022 г. Най-голямо увеличение на дела, които смятат, че нещата вървят в правилната посока, се наблюдава в Дания (41 %, + 10 процентни пункта), Естония (39 %, + 10 процентни пункта) и Финландия (34 %, + 9 процентни пункта). Този дял на респондентите е намалял в шест държави и, както беше в случая с положението на национално равнище, Малта (44 %, -21 процентни пункта) се откроява с най-голямо намаление. Този дял остава до голяма степен стабилен в останалите седем държави.

Нещата вървят в правилната посока Нещата вървят в грешна посока Нито едното, нито другото (спонтанно) Не знам Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Δ октомври/ноември 2022 г. D73.2 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (%)

Социално-демографските модели в мненията относно посоката, в която се развиват нещата на равнище ЕС, до голяма степен са подобни на наблюдаваните по-рано по отношение на националното равнище. Този път може да се наблюдава по-ясно различие в мненията между възрастовите групи: Колкото по-млади са респондентите, толкова по-вероятно е те да мислят, че нещата вървят в правилната посока в ЕС (37 % от лицата на възраст 15—24 години спрямо 29 % от лицата на възраст 55 или повече години).

Нивото на образование на респондентите също оказва влияние върху нагласите, като тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да кажат, че нещата вървят в правилната посока, отколкото тези, които са напуснали 19 или по-млади години (39 % спрямо 22—29 %).

Мениджърите (46 %) са най-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС, особено в сравнение с безработните (22 %) или домакините (23 %). Финансовите условия също имат значение, като респондентите, които рядко или никога не срещат трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да бъдат положителни по отношение на посоката, в която вървят нещата (38 % спрямо 15 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време).

Тези, които имат положителен имидж за ЕС, са по-склонни от тези, които имат негативен имидж, да мислят, че нещата вървят в правилната посока (53 % спрямо 6 %). По същия начин онези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС (50 % срещу 17 % от тези, които не са съгласни), тези, които са доволни от демокрацията в ЕС (51 % спрямо 11 % от тези, които не са доволни) и тези, които са гласували на последните европейски избори (39 % срещу 23 % от тези, които не са гласували), са по-склонни да чувстват, че нещата вървят в правилната посока. Освен това тези, които следват европейската политика, също са по-склонни да споделят това мнение в сравнение с тези, които не го правят (40 % спрямо 23 %).

И накрая, отношението към ситуацията на национално равнище и на равнище ЕС е свързано. Три четвърти от тези, които смятат, че нещата вървят в правилната посока в собствената си страна, също смятат, че нещата вървят добре в ЕС, докато 70 % от тези, които смятат, че нещата вървят в грешна посока на национално равнище, също се чувстват негативно по отношение на посоката, в която вървят нещата в ЕС.

D73.2 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (% — ЕС-27)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешна посока	Не знам
ЕС-27	32	47	11
Пол
Човек	34	48	9
Жена	31	47	12
Възраст
15—24	37	38	15
25—39	36	46	9
40—54	32	51	8
55+	29	49	12
Образование (края на)
—15	22	52	16
16—19	29	53	9
20+	39	43	8
Все още учи	39	34	16
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	34	47	8
Мениджъри	46	39	6
Други бели якички	37	48	8
Ръчни работници	27	55	8
Домашни лица	23	53	14
Безработни	22	56	13
Пенсионер	28	48	13
Студенти	39	34	16
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	15	65	9
От време на време	26	57	9
Почти никога/Никога	38	41	11
Имидж на ЕС
Положителен	53	27	10
Неутрален	20	56	13
Отрицателно	6	85	4
Нещата в страната се случват в...
Правилна посока	75	16	5
Грешна посока	18	70	7
Нито	14	7	6
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	50	32	8
Не съм съгласен/на	17	64	10
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	51	29	10
Неудовлетворени	11	74	6
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	39	42	8
Не	23	56	13
Следвайте европейската политика
Следвайте	40	43	7
Не следвайте	23	53	15

1.1. Руската агресия срещу Украйна

Подкрепата на Европейския съюз за Украйна остава силна година след началото на войната от страна на Русия. Повече от три четвърти одобряват подкрепата на ЕС за Украйна — стабилно развитие в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. (76 %, + 2 процентни пункта). 36 % „силно одобряват“ подкрепата на ЕС — увеличение с три процентни пункта. Около една пета (21 %, -2 процентни пункта) не одобряват подкрепата на ЕС за Украйна, включително 7 % (без промяна), които „силно не одобряват“.

Тези констатации са в съответствие с данните от стандартното проучване на Евробарометър на Европейската комисия, проведено през януари-февруари 2023 г., което показва, че голяма част от гражданите на ЕС (с пропорции между 65 % и 91 %) са съгласни с поредица от действия, предприети от ЕС в отговор на руското нашествие в Украйна18 Европейска комисия, Стандартен Евробарометър 98 — Зима 2022—2023 г. (EB 98.2), на разположение на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Силно одобрявам 36 До известна степен одобрявам 40 Донякъде неодобрение 14 Категорично не одобрявам 7 Не знам 3 Въпрос 23 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след руското нашествие в Украйна? (ЕС-27) (%) Във всички държави абсолютно мнозинство одобрява подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия. Този дял е най-висок в Швеция (97 %), Финландия (96 %), Нидерландия и Португалия (по 95 %). Респондентите в Словакия, Гърция (по 51 %) и България (54 %) са най-малко склонни да одобрят. Гърция (46 %), Словакия (44 %) и България (39 %) също са държавите, в които нивата на неодобрение са най-високи, заедно с Чехия (39 %). Както и в предишното проучване, неодобрението на подкрепата на ЕС за Украйна е по-широко разпространено в югоизточните райони на Европа.

Легенда на картата Въпрос 23 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след руското нашествие в Украйна? Общо „одобрение“ (%) Степента на одобрение на подкрепата на ЕС за Украйна се е повишила в 14 държави, откакто този въпрос беше зададен за последен път през октомври-ноември 2022 г. По-специално Кипър (68 %, + 15 процентни пункта) се откроява с най-голямо увеличение в този дял, следван от Белгия и Хърватия (и двете 82 %, + 7 процентни пункта). Въпреки това нивата на одобрение са намалели в Чехия (58 %, -10 процентни пункта) и Естония (72 %, -4 процентни пункта). Тази цифра остава стабилна или непроменена в Швеция.

Въпрос 23 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след руското нашествие в Украйна? (%)

Категорично одобрява	Донякъде одобрявам	Донякъде неодобрение	Категорично не одобрявам	Не знам	Общо „одобрение“	Общо „неодобряване“
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	36	3	40	-1	14	-2	7	0	3	0	76	2	21	-2
БЪДЕТЕ	33	7	49	0	12	-4	5	-3	1	0	82	7	17	-7
BG	16	2	38	4	22	-7	17	2	7	-1	54	6	39	-5
CZ	28	-8	30	-2	24	6	15	3	3	1	58	-10	39	9
DK	61	0	30	-1	4	-1	3	1	2	1	91	-1	7	0
DE	42	6	33	-4	15	-1	7	-1	3	0	75	2	22	-2
EE	40	0	32	-4	15	3	6	-1	7	2	72	-4	21	2
IE	57	7	34	-5	5	-1	3	1	1	-2	91	2	8	0
ЕЛ	14	1	37	2	26	0	20	-2	3	-1	51	3	46	-2
ES	32	-4	51	7	10	-2	4	0	3	-1	83	3	14	-2
FR	38	2	39	-3	11	2	6	-1	6	0	77	-1	17	1
HR	38	11	44	-4	12	-5	5	-2	1	0	82	7	17	-7
ТО	15	3	52	1	23	-3	8	-1	2	0	67	4	31	-4
КИПЪР	19	2	49	13	17	-5	12	-8	3	-2	68	15	29	-13
LV	49	-10	34	13	9	2	4	-4	4	-1	83	3	13	-2
LT	63	4	27	-1	5	-1	4	-1	1	-1	90	3	9	-2
ЛУ	43	11	39	-8	12	0	5	1	1	-4	82	3	17	1
HU	17	3	47	2	21	-5	13	1	2	-1	64	5	34	-4
MT	53	-8	30	6	8	1	7	2	2	-1	83	-2	15	3
NL	69	3	26	-1	3	0	2	-1	0	-1	95	2	5	-1
НА	26	1	35	0	19	-1	16	-1	4	1	61	1	35	-2
PL	37	2	46	-4	14	3	2	0	1	-1	83	-2	16	3
PT	65	17	30	-14	3	0	1	-1	1	-2	95	3	4	-1
RO	13	-2	52	7	25	-4	8	0	2	-1	65	5	33	-4
SI	36	9	36	-6	17	-2	9	-1	2	0	72	3	26	-3
SK	15	2	36	0	28	1	16	-3	5	0	51	2	44	-2
FI	80	-3	16	4	2	-1	2	0	0	0	96	1	4	-1
SE	85	4	12	-4	1	-1	1	0	1	1	97	0	2	-1

По-високообразованите респонденти са по-склонни да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия (81 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години, в сравнение със 72—73 % от тези, които са напуснали по-рано). Нивата на одобрение също са по-високи сред тези в по-добро социално-икономическо положение. Такъв е по-специално случаят с управителите (83 % спрямо 68 % от лицата, живеещи в къщи), тези, които никога или почти никога не срещат трудности при плащането на сметките си (82 % спрямо 62 % от тези, които изпитват затруднения в по-голямата част от времето) и тези, които виждат себе си като принадлежащи към горната или горната средна класа на обществото (86—94 % спрямо 72 % от тези, които се считат за работническа класа или по-ниска средна класа).

Одобрението на подкрепата на ЕС за Украйна също е по-високо сред онези, чийто имидж на ЕС е положителен (91 % спрямо 46 % от тези, чийто имидж на ЕС е отрицателен).

Респондентите, които очакват условията им на живот и положението на националната им икономика да се подобрят след една година, е по-вероятно да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна (80—83 % спрямо 67—71 % от тези, които очакват те да се влошат). По същия начин тези, които са удовлетворени от мерките на ЕС и националните мерки, предприети за справяне с нарастващите разходи за живот, са по-склонни да одобрят тази подкрепа (88—89 % спрямо 68—70 % от тези, които не са удовлетворени).

Въпрос 23 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след руското нашествие в Украйна? (%)

Общо „одобрение“	Общо „неодобряване“
ЕС-27	76	21
Пол
Човек	76	22
Жена	76	21
Възраст
15—24	79	18
25—39	75	23
40—54	74	23
55+	77	20
Образование (края на)
—15	72	24
16—19	73	25
20+	81	16
Все още учи	81	15
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	78	20
Мениджъри	83	15
Други бели якички	79	19
Ръчни работници	70	28
Домашни лица	68	29
Безработни	70	27
Пенсионер	77	20
Студенти	81	15
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	62	34
От време на време	69	28
Почти никога/Никога	82	16
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	72	25
Долната средна класа	72	25
Средната класа	78	20
Горната средна класа	86	13
Висшата класа	94	5
Имидж на ЕС
Положителен	91	8
Неутрален	73	23
Отрицателно	46	51
Очаквано състояние на националната икономика
По-добре	83	15
По-лошо	71	26
Същото	81	16
Очаквания за условията на живот
По-добре	80	19
По-лошо	67	30
Същото	83	14
Удовлетвореност от националните мерки, предприети за справяне с разходите за живот
Удовлетворен	88	11
Неудовлетворени	70	27
Удовлетвореност от мерките на ЕС, предприети за справяне с разходите за живот
Удовлетворен	89	10
Неудовлетворени	68	29

1.2. Инфлацията и нарастващите разходи за живот

В контекста на нарастващите равнища на инфлация и кризата, свързана с разходите за живот, която засяга покупателната способност на домакинствата, по-голямата част от гражданите на ЕС не са удовлетворени от мерките, предприети до момента от ЕС и националните правителства за справяне с този проблем, като делът им остава стабилен от октомври до ноември 2022 г.

По-специално повече от три на всеки десет (33 %, без промяна от октомври-ноември 2022 г.) са удовлетворени от мерките, предприети от техните национални правителства за справяне с нарастващите разходи за живот. Близо две трети (65 %, + 1 процентен пункт) казват, че не са удовлетворени, включително 28 % (+ 1 процентен пункт), които „напълно не са удовлетворени“.

Подобен дял (32 %, -1 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.) показва, че са удовлетворени от мерките, предприети от ЕС, докато 57 % (+ 1 процентни пункта) не са удовлетворени, включително близо една четвърт (23 %, + 1 процентни пункта), които казват, че изобщо не са удовлетворени.

Както и в предишното проучване, респондентите обикновено са по-критични към мерките, предприети от техните национални правителства, отколкото към мерките, предприети от ЕС (съответно 65 % спрямо 57 % „неудовлетворени„), въпреки че отговорът „не знам“ е по-вероятно да бъде даден по отношение на ЕС, отколкото по отношение на националните правителства (съответно 11 % спрямо 2 %).

Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Правителството на (националното) правителство? ЕС? Общо „задоволени“ Не знам Общо „Неудовлетворени“ Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г. QA24 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) до (ЕС-27) (%) Мнозинството са удовлетворени от мерките, предприети досега от техните национални правителства за справяне с нарастващите разходи за живот в три държави, т.е. Люксембург (63 %), Дания (54 %) и Ирландия (51 %). В останалите 24 държави обаче мнозинството не е удовлетворено от действията на националните си правителства. Такъв е случаят най-вече с Гърция (85 %), Кипър и Словакия (и двете 84 %).

Общо „задоволени“ Не знам Общо „Неудовлетворени“ QA24.1 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от правителството (НАЦИОНАЛНОСТ)? (%) В три държави членки мнозинството от респондентите заявяват, че са удовлетворени от мерките, предприети до момента от ЕС за справяне с нарастващите разходи за живот: Полша (51 %), Ирландия (47 %) и Дания (42 %). В 23 държави мнозинството не са удовлетворени, като най-голям дял се наблюдава в Кипър (82 %), Гърция (78 %) и Словакия (72 %). Мненията са разделени в Люксембург (45 % „удовлетворени„в сравнение с 45 % „неудовлетворени“).

Общо „задоволени“ Не знам Общо „Неудовлетворени“ Въпрос 24.2 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от ЕС? (%)

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. удовлетвореността от мерките, предприети от националните правителства за справяне с нарастващите разходи за живот, е намаляла в 14 държави. Малта (34 %, -32 процентни пункта) се откроява с особено голям спад в удовлетвореността, следвана от Португалия (28 %, -11 процентни пункта) и Словения (25 %, -10 процентни пункта). Обратно, нивото на удовлетвореност се е повишило в шест държави: Полша (47 %, + 9 процентни пункта), Дания (54 %, + 8 процентни пункта), Белгия (44 %, + 8 процентни пункта), Германия (39 %, + 8 процентни пункта), Литва (29 %, + 8 процентни пункта) и Латвия (26 %, + 4 процентни пункта).

Степента на удовлетвореност от мерките, предприети от ЕС, е намаляла от октомври до ноември 2022 г. в 13 държави, като отново е отбелязано намаление с повече от десет процентни пункта в Малта (28 %, -24 процентни пункта), Португалия (33 %, -12 процентни пункта) и Словения (23 %, -11 процентни пункта). От друга страна, този дял се е увеличил в осем държави, особено в Германия (36 %, + 9 процентни пункта), Латвия (33 %, + 9 процентни пункта) и Белгия (39 %, + 8 процентни пункта). Резултатите са стабилни в още шест държави.

Въпрос 24.2 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от ЕС? (%)

Общо „задоволени“	Общо „Неудовлетворени“
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	32	-1	57	1	11	0
БЪДЕТЕ	39	8	55	-9	6	1
BG	29	-3	61	6	10	-3
CZ	21	-10	69	7	10	3
DK	42	3	30	-6	28	3
DE	36	9	55	-6	9	-3
EE	15	2	66	1	19	-3
IE	47	-8	42	7	11	1
ЕЛ	17	-2	78	1	5	1
ES	25	-7	68	9	7	-2
FR	16	-6	66	5	18	1
HR	36	3	59	-3	5	0
ТО	44	6	51	-5	5	-1
КИПЪР	13	-8	82	6	5	2
LV	33	9	49	-11	18	2
LT	38	4	47	-1	15	-3
ЛУ	45	-2	45	5	10	-3
HU	40	1	54	-3	6	2
MT	28	-24	54	17	18	7
NL	28	-4	44	0	28	4
НА	38	-1	53	0	9	1
PL	51	4	41	-3	8	-1
PT	33	-12	61	14	6	-2
RO	34	-2	60	4	6	-2
SI	23	-11	69	10	8	1
SK	21	-3	72	8	7	-5
FI	33	-5	52	2	15	3
SE	20	-8	51	9	29	-1

Дълбокият спад в социално-демографските слоеве показва последователни модели на отношение към мерките, предприети от националните правителства и ЕС за справяне с нарастващите разходи за живот. Степента на удовлетвореност варира в зависимост от нивото на образование и социално-икономическите условия на респондентите. Тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години (36 % за националните правителства и 35 % за ЕС), е по-вероятно да бъдат удовлетворени от тези, които са напуснали 15 години или по-млади (31 % и 27 %). Що се отнася до социално-икономическите фактори, равнищата на удовлетвореност са най-високи сред ръководителите (40 % за правителствата и, съвместно с други бели якички, 40 % за ЕС) и тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си (37 % и 35 %), докато те са най-ниските сред безработните (20 % и 21 %) и тези, които изпитват затруднения при плащането на сметките си през по-голямата част от времето (21 % и 20 %).

Респондентите, които имат положителен имидж за ЕС, са по-склонни от тези, които имат отрицателен имидж, да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от ЕС (48 % спрямо 10 %). Освен това е по-вероятно те да бъдат удовлетворени от действията на националните си правителства (44 % спрямо 17 %).

Тези, които очакват състоянието на националната им икономика и на условията им на живот да се подобрят след една година, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от предприетите мерки. Например 47 % от хората, които очакват условията им на живот да се подобрят, са удовлетворени от мерките, предприети от техните национални правителства и от ЕС, в сравнение с 22 % от тези, които предвиждат влошаване на условията им на живот.

По същия начин тези, които твърдят, че стандартът им на живот е намалял, е по-малко вероятно да кажат, че са удовлетворени от мерките, предприети от техните национални правителства и от ЕС (23 % за двете), в сравнение с тези, които твърдят, че са претърпели увеличение или не очакват промяна (49 % за националните правителства и 45 % за ЕС).

QA24 Колко сте доволни или не от мерките, предприети досега за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) до... (% — ЕС-27)

(Националното) правителство	ЕС
ЕС-27	33	32
Пол
Човек	34	33
Жена	32	31
Възраст
15—24	32	34
25—39	32	34
40—54	33	33
55+	34	30
Образование (края на)
—15	31	27
16—19	32	32
20+	36	35
Все още учи	34	34
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	36	33
Мениджъри	40	40
Други бели якички	35	40
Ръчни работници	29	29
Домашни лица	25	26
Безработни	20	21
Пенсионер	34	29
Студенти	34	34
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	21	20
От време на време	27	30
Почти никога/Никога	37	35
Имидж на ЕС
Положителен	44	48
Неутрален	27	24
Отрицателно	17	10
Състояние на очакванията на националната икономика
По-добре	58	54
По-лошо	22	24
Същото	41	40
Очаквания за условията на живот
По-добре	47	47
По-лошо	22	22
Същото	40	38
Стандартът ти на живот е...
Вече са намалени	23	23
Все още не са намалени, но ще бъдат	40	40
Не се променя/ увеличава	49	45

1.3. Животът на гражданите във време на множество кризи

Промени в стандарта на живот на европейците

Близо осем на всеки десет вече са имали спад или предвиждат намаляване на жизнения им стандарт през следващата година, въпреки че този дял намалява.

Респондентите бяха помолени да помислят за личния си стандарт на живот, като мислят по въпроси като последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени. Половината от анкетираните заявяват, че стандартът им на живот вече е намалял и очакват това да се случи и през следващата година. Близо три на всеки десет (29 %) посочват, че стандартът им на живот все още не е намален, но смятат, че това ще се случи през следващата година. Почти една пета (19 %) не очакват промяна или въздействие върху жизнения им стандарт, докато 1 % казват, че стандартът им на живот се е увеличил.

Не знам 1 Стандартът ви на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година. 50 Вашият стандарт на живот все още не е намален, но смятате, че това ще бъде случаят през следващата година. 29 Не очаквате никаква промяна или влияние върху стандарта на живот 19 Вашият стандарт или начин на живот са се увеличили 1 Вашият стандарт на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година + 4 Вашият стандарт на живот все още не е намален, но мислите, че това ще бъде войната през следващата година -10. Не очаквате промяна или влияние върху стандарта на живот + 5 Вашият стандарт на живот се е увеличил 0 Не знам + 1 Въпрос 25 Много елементи, като например последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до вашето лично положение? (%) За пореден път тези резултати съвпадат с констатациите на Стандартното проучване на Евробарометър от януари до февруари 2023 г., което се фокусира по-специално върху въздействието на войната в Украйна върху личните финанси, като по-голямата част от гражданите на ЕС (63 %) заявяват, че войната в Украйна има сериозни финансови последици за тях лично19 Европейска комисия, Стандартен Евробарометър 98 — Зима 2022—2023 г. (EB 98.2), на разположение на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Сравнявайки тези резултати с резултатите, наблюдавани през октомври-ноември 2022 г., се очертава смесена картина, когато става въпрос за промени в жизнения стандарт на гражданите на ЕС. От една страна, делът на тези, които са видели влошаване на жизнения си стандарт, леко се е увеличил (+ 4 процентни пункта). От друга страна, понастоящем е много по-малко вероятно респондентите да кажат, че въпреки че жизненият им стандарт все още не е намален, те все още очакват влошаване през следващата година (-10 процентни пункта), а също така е по-вероятно да посочат, че не очакват промяна (+ 5 процентни пункта).

В 24 държави (в сравнение с 14 през октомври-ноември 2022 г.) най-често срещаният отговор, даден от респондентите, е, че стандартът им на живот вече е намален и очакват това да се случи и през следващата година. Пропорциите, при които се наблюдава влошаване на жизнения им стандарт, са особено високи в Кипър (76 %), Гърция и Испания (и двете 66 %).

В Дания и Нидерландия (и двете 42 %) повечето респонденти заявяват, че не очакват промяна или въздействие върху жизнения ви стандарт, докато тези в Швеция (37 %) са най-вероятно да посочат, че техният жизнен стандарт все още не е намален, но смятат, че това ще се случи през следващата година.

Стандартът ви на живот вече е намален и очаквате това да продължи и през следващата година. Не очаквате никаква промяна или влияние върху стандарта ви на живот Вашият стандарт на живот все още не е намален, но смятате, че това ще се случи през следващата година. Въпрос 25 Много елементи, като например последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до вашето лично положение? (% — най-често споменаваният отговор по държави) В 17 държави респондентите е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че стандартът им на живот вече е намалял и да очакват това да се случи и през следващата година. Увеличение с най-малко десет процентни пункта се наблюдава в Испания (66 %, + 12 процентни пункта), България (62 %, + 11 процентни пункта), Словакия (52 %, + 11 процентни пункта), Ирландия (57 %, + 10 процентни пункта) и Полша (47 %, + 10 процентни пункта). Спад в този дял на респондентите се наблюдава в Дания (34 %, -5 процентни пункта), Латвия (34 %, -4 процентни пункта), Белгия (47 %, -3 процентни пункта) и Малта (62 %, -3 процентни пункта).

Делът, чийто жизнен стандарт все още не е намалял, но очаква това да се случи през следващата година, намалява във всички държави, най-значително в Люксембург (31 %, -18 процентни пункта), Дания (22 %, -16 процентни пункта), Чехия (26 %, -16 процентни пункта), Финландия (30 %, -16 процентни пункта) и Словакия (34 %, -16 процентни пункта). И обратно, в момента е по-вероятно респондентите да кажат, че не очакват промяна или въздействие върху жизнения им стандарт в 17 държави. Такъв е по-специално случаят с Дания (42 %, + 20 процентни пункта), Белгия (23 %, + 12 процентни пункта) и Нидерландия (42 %, + 12 процентни пункта).

Въпрос 25 Много елементи, като например последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до вашето лично положение? (%)

Стандартът ви на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година.	Вашият стандарт на живот все още не е намален, но смятате, че това ще се случи през следващата година.	Не очаквате никаква промяна или влияние върху стандарта ви на живот	Стандартът ви на живот се е увеличил	Не знам	„Смятате, че стандартът ви на живот ще намалее през следващата година“
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	50	4	29	-10	19	5	1	0	1	1	79	-6
БЪДЕТЕ	47	-3	27	-10	23	12	2	1	1	0	74	-13
BG	62	11	20	-8	15	-2	1	0	2	-1	82	3
CZ	54	6	26	-16	17	7	1	1	2	2	80	-10
DK	34	-5	22	-16	42	20	2	2	0	-1	56	-21
DE	45	5	33	-13	21	8	1	0	0	0	78	-8
EE	45	-1	31	-6	20	6	2	1	2	0	76	-7
IE	57	10	26	-12	14	1	1	1	2	0	83	-2
ЕЛ	66	0	25	-4	9	4	0	0	0	0	91	-4
ES	66	12	24	-12	9	-1	0	0	1	1	90	0
FR	63	1	21	-5	12	0	2	2	2	2	84	-4
HR	51	5	36	-4	11	-2	2	1	0	0	87	1
ТО	41	0	30	-10	26	9	2	1	1	0	71	-10
КИПЪР	76	6	13	-5	8	-3	2	1	1	1	89	1
LV	34	-4	29	-11	30	11	6	4	1	0	63	-15
LT	43	3	26	-15	25	10	4	2	2	0	69	-12
ЛУ	44	8	31	-18	22	9	2	1	1	0	75	-10
HU	47	3	40	-7	13	5	0	-1	0	0	87	-4
MT	62	-3	21	-9	14	11	3	3	0	-2	83	-12
NL	31	-2	21	-14	42	12	6	4	0	0	52	-16
НА	41	8	36	-9	20	1	2	1	1	-1	77	-1
PL	47	10	35	-10	15	-1	1	0	2	1	82	0
PT	61	4	28	-6	8	1	1	1	2	0	89	-2
RO	47	7	37	-5	13	-3	2	1	1	0	84	2
SI	46	7	28	-11	23	4	2	0	1	0	74	-4
SK	52	11	34	-16	13	5	0	0	1	0	86	-5
FI	34	7	30	-16	31	6	4	3	1	0	64	-9
SE	24	0	37	-10	36	9	3	1	0	0	61	-10

Гражданите от повечето социално-демографски категории претърпяха влошаване на жизнения си стандарт и очакват това да се случи и през следващата година.

Респондентите на възраст 15—24 години са по-малко склонни да кажат, че вече са забелязали намаляване на жизнения си стандарт (43 % спрямо 49—52 % от хората в по-възрастни групи) и малко по-вероятно да кажат, че не очакват промяна или въздействие върху жизнения им стандарт (22 % спрямо 17 %-19 %). Респондентите, които са напуснали редовно образование на 15 години или по-млади, е по-вероятно да кажат, че вече са видели влошаване на жизнения си стандарт (61 % спрямо 41 % от завършилите 20 или повече години), докато тези, които са напуснали образованието си на възраст 20 или повече години, са най-склонни да кажат, че не очакват никакви промени (23 % спрямо 14—15 % от завършилите 19 или по-млади години).

Респондентите в по-лоша социално-икономическа ситуация са по-склонни да кажат, че са претърпели влошаване на жизнения си стандарт и е по-малко вероятно да кажат, че не очакват никакви промени. Например повече от две трети (67 %) от безработните заявяват, че са наблюдавали влошаване на жизнения си стандарт в сравнение с 38 % от мениджърите. По подобен начин повече от три четвърти (78 %) от тези, които изпитват трудности при плащането на сметките си през повечето време, заявяват, че са имали влошаване на жизнения си стандарт, в сравнение с 41 % от тези, които никога или рядко изпитват затруднения.

Колкото по-високи респонденти се поставят на социалната стълбица, толкова по-малко вероятно е да кажат, че са видели влошаване на жизнения си стандарт: 26—28 % от тези, които смятат себе си за част от висшата или горната средна класа на обществото, казват това, в сравнение с 67 % от тези, които виждат себе си като работническа класа.

Въпрос 25 Много елементи, като например последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до вашето лично положение? (%)

Стандартът ви на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година.	Вашият стандарт на живот все още не е намален, но смятате, че това ще се случи през следващата година.	Не очаквате никаква промяна или влияние върху стандарта ви на живот	Стандартът ви на живот се е увеличил
ЕС-27	50	29	19	1
Пол
Човек	48	29	20	2
Жена	52	29	17	1
Възраст
15—24	43	29	22	3
25—39	49	31	17	2
40—54	51	29	17	2
55+	52	27	19	1
Образование (края на)
—15	61	23	14	1
16—19	55	28	15	1
20+	42	32	23	2
Все още учи	41	30	25	1
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	45	30	23	2
Мениджъри	38	33	26	2
Други бели якички	45	34	18	2
Ръчни работници	56	28	13	2
Домашни лица	61	23	14	2
Безработни	67	18	12	1
Пенсионер	53	26	19	1
Студенти	41	30	25	1
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	78	13	7	1
От време на време	62	26	10	1
Почти никога/Никога	41	32	24	2
Имидж на Европейския парламент
Положителен	41	34	23	2
Неутрален	51	29	17	1
Отрицателно	65	20	13	1

Как вървят нещата в личния живот на гражданите?

Близо две трети (64 %, + 1 процентен пункт от октомври до ноември 2022 г.) смятат, че нещата вървят в правилната посока в личния им живот, докато малко над една пета (22 %, -2 процентни пункта) казват, че нещата вървят в грешната посока.

Като се има предвид лекият спад в общия дял на тези, които вече са имали спад в жизнения си стандарт или предвиждат такъв през следващата година, не е изненадващо, че делът, който казва, че нещата вървят в правилната посока, се стабилизира в настоящото проучване след влошаване между април-май и октомври-ноември 2022 г.

Нещата вървят в правилната посока 64 Не знам 5 Нито едното, нито другото (спонтанно) 9 Нещата вървят в грешна посока 22 D73.4 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Личен живот (ЕС-27) (%) Във всички държави членки мнозинството смятат, че нещата вървят в правилната посока за тях лично, като повече от осем от десет споделят това чувство в Швеция (83 %), Дания (82 %), Нидерландия и Люксембург (по 81 %). От другата страна на спектъра по-малко от половината в Полша, Португалия (и двете 47 %) и Румъния (48 %) са положителни по отношение на личния си живот.

Нещата вървят в грешна посока Нещата вървят в правилната посока Нито едното, нито другото (спонтанно) Не знам D73.4 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Личен живот (%) Оптимизмът, че нещата вървят в правилната посока в личния им живот, е по-често срещан, отколкото беше през октомври-ноември 2022 г. в девет държави, най-вече Белгия (64 %, + 10 процентни пункта), Италия (59 %, + 9 процентни пункта), Дания (82 %, + 7 процентни пункта) и Финландия (69 %, + 7 процентни пункта). Вместо това той е намалял в Чехия (65 %, -6 процентни пункта), Австрия (66 %, -5 процентни пункта) и Словакия (56 %, -4 процентни пункта). Процентът, който усеща, че нещата вървят в правилната посока, остава стабилен или непроменен в 15 страни.

D73.4 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Личен живот (%)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешна посока	Нито едното, нито другото (спонтанно)	Не знам
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	64	1	22	-2	9	1	5	0
БЪДЕТЕ	64	10	28	-7	5	0	3	-3
BG	56	3	17	0	14	1	13	-4
CZ	65	-6	27	5	3	0	5	1
DK	82	7	7	-5	8	-3	3	1
DE	74	-2	14	1	9	0	3	1
EE	76	5	8	-3	9	1	7	-3
IE	80	0	8	-1	4	-2	8	3
ЕЛ	71	1	17	1	10	-1	2	-1
ES	69	2	19	-4	10	2	2	0
FR	61	0	23	-3	10	2	6	1
HR	50	-2	38	4	7	-1	5	-1
ТО	59	9	29	-7	8	0	4	-2
КИПЪР	68	0	14	1	17	1	1	-2
LV	74	1	11	-1	6	-2	9	2
LT	73	1	10	-1	13	0	4	0
ЛУ	81	-1	9	2	7	-2	3	1
HU	55	5	34	-7	6	0	5	2
MT	75	-1	5	0	17	1	3	0
NL	81	4	6	-5	11	1	2	0
НА	66	-5	18	5	14	0	2	0
PL	47	0	33	-3	10	3	10	0
PT	47	1	25	-3	17	5	11	-3
RO	48	-1	41	1	6	1	5	-1
SI	80	1	8	-1	10	1	2	-1
SK	56	-4	29	6	9	-2	6	0
FI	69	7	8	-7	18	4	5	-4
SE	83	3	10	0	5	-3	2	0

Колкото по-млади са респондентите, толкова по-вероятно е те да се чувстват оптимисти по отношение на посоката, в която вървят нещата в личния им живот (74 % от тези на възраст 15—24 години спрямо 60 % от тези на възраст 55 или повече години). Нивото на образование също играе роля, като 72 % от тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, чувстват, че нещата вървят в правилната посока, в сравнение с 52 %, които се чувстват по този начин сред тези, които са напуснали образованието на възраст 15 или по-млади.

Мениджърите (79 %) са най-склонни да бъдат положителни (в сравнение с 42 % от безработните), както и тези, които имат най-малко финансови затруднения (75 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си, спрямо 34 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето). Освен това усещането, че нещата вървят в грешната посока в живота им, се споделя от мнозинството сред тези, които изпитват най-големи трудности при плащането на сметките си (49 %).

Тези, които се поставят по-високо на социалната стълбица, са по-склонни да се чувстват положително по отношение на посоката, в която поемат живота си (83 % от тези, които смятат себе си за част от горната или горната средна класа, спрямо 51 % от тези, които виждат себе си като работническа класа).

И накрая, тези, които са видели влошаване на стандарта си на живот, са много по-малко склонни да почувстват, че нещата вървят в правилната посока в личния си живот, отколкото тези, които (все още) не са имали спад (55 % спрямо 72—78 %).

D73.4 В настоящия момент бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Личен живот (% — ЕС-27)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешна посока	Не знам
ЕС-27	64	22	5
Пол
Човек	66	21	4
Жена	63	23	5
Възраст
15—24	74	16	3
25—39	68	20	4
40—54	63	24	4
55+	60	23	6
Образование (края на)
—15	52	29	7
16—19	60	26	4
20+	72	16	4
Все още учи	77	13	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	69	18	5
Мениджъри	79	11	3
Други бели якички	67	22	4
Ръчни работници	59	27	4
Домашни лица	52	31	7
Безработни	42	41	4
Пенсионер	61	22	6
Студенти	77	13	4
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	34	49	5
От време на време	50	35	5
Почти никога/Никога	75	13	4
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	51	31	6
Долната средна класа	55	30	4
Средната класа	71	17	4
Горната средна класа	83	10	2
Висшата класа	83	11	3
Вашият стандарт на живот е
Вече са намалени	55	28	5
Все още не са намалени, но ще бъдат	72	17	4
Не се променя/увеличава	78	13	3

Очаквания на гражданите за условията им на живот след една година

Около четири на всеки десет (39 %, -1 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) очакват условията им на живот да се влошат след една година, докато малко повече от един на всеки десет (12 %, -1 процентни пункта) смятат, че ще бъдат по-добри. Мнозинството (46 %, + 4 процентни пункта) очакват те да останат същите.

Както и при оптимизма по отношение на бъдещата посока на личния им живот, очакванията, че условията на живот ще се влошат, също се стабилизираха след голямо увеличение между ноември-декември 2021 г. и октомври-ноември 2022 г.

По-добър 12 По-лошо 39 Същите 45 Не знам 3 SD21.1 В рамките на една година смятате ли, че всяко едно от следните ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Вашите условия на живот (ЕС-27) (%) В осем държави преобладаващото мнение е, че условията на живот ще се влошат през следващата година, като най-голям дял се наблюдава в Словакия (59 %), Чехия (55 %), Франция и Гърция (и двете по 49 %). В останалите 19 държави мнозинството очаква условията на живот да останат същите. Такъв е по-специално случаят с Дания, Финландия (65 %) и Нидерландия (62 %).

Във всички страни по-малко от един на всеки пет смята, че условията им на живот ще бъдат по-добри след една година. Респондентите най-вероятно ще споделят това мнение в Латвия (19 %), Хърватия и Дания (и двете по 18 %).

В осем държави респондентите е по-малко вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да очакват условията им на живот да бъдат по-добри след една година, като най-голям спад се наблюдава в Швеция (12 %, -7 процентни пункта), Люксембург (11 %, -6 процентни пункта) и Румъния (17 %, -6 процентни пункта).

По-добре Същото По-лошо Не знам SD21.1 В рамките на една година смятате ли, че всяко едно от следните ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Условия на живот (%)

Испания (37 %, + 8 процентни пункта), Люксембург (42 %, + 7 процентни пункта), Франция (49 %, + 4 процентни пункта) и Словения (43 %, + 4 процентни пункта) са единствените държави, в които делът, който очаква условията им на живот да се влошат през следващата година, се е увеличил. От друга страна, този дял на респондентите е намалял в 11 държави, най-значително в Малта (38 %, -9 процентни пункта), Латвия (23 %, -9 процентни пункта), Унгария (35 %, -8 процентни пункта) и Литва (26 %, -8 процентни пункта).

SD21.1 В рамките на една година смятате ли, че всяко едно от следните ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Условия на живот (%)

По-добре	По-лошо	Същото	Не знам
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	12	-1	39	-1	46	4	3	-2
БЪДЕТЕ	11	-2	41	-6	47	9	1	-1
BG	14	0	33	-2	41	3	12	-1
CZ	6	-2	55	2	36	0	3	0
DK	18	0	16	-6	65	7	1	-1
DE	9	1	43	-6	46	7	2	-2
EE	14	1	30	-3	49	3	7	-1
IE	13	-4	24	1	58	4	5	-1
ЕЛ	10	1	49	-4	40	4	1	-1
ES	12	-4	37	8	48	-3	3	-1
FR	12	0	49	4	35	-3	4	-1
HR	18	-4	41	2	40	2	1	0
ТО	14	-4	28	-6	55	13	3	-3
КИПЪР	14	2	39	-4	44	6	3	-4
LV	19	1	23	-9	50	10	8	-2
LT	16	2	26	-8	52	5	6	1
ЛУ	11	-6	42	7	45	2	2	-3
HU	12	2	35	-8	48	4	5	2
MT	12	-1	38	-9	45	10	5	0
NL	17	-4	19	-1	62	4	2	1
НА	12	0	41	2	44	0	3	-2
PL	12	0	43	0	40	1	5	-1
PT	7	-2	46	-3	39	7	8	-2
RO	17	-6	39	-4	42	12	2	-2
SI	12	-2	43	4	42	-1	3	-1
SK	8	-2	59	2	29	3	4	-3
FI	16	-1	16	0	65	1	3	0
SE	12	-7	29	-1	59	9	0	-1

Респондентите в повечето социално-демографски групи са по-склонни да мислят, че условията им на живот ще бъдат по-лоши след една година, отколкото да мислят, че ще бъдат по-добри.

Респондентите на възраст 25 или повече години са по-склонни от тези на възраст 15—24 години да очакват условията им на живот да се влошат (37—41 % спрямо 30 %). Усещането, че условията на живот ще бъдат по-лоши, е също така по-разпространено сред респондентите, които са завършили редовно образование преди 20-годишна възраст (43—46 % спрямо 35 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години).

Безработните (48 %), домашните лица (46 %) и работниците на ръка (45 %) са най-склонни да мислят, че условията им на живот ще бъдат по-лоши след една година, особено в сравнение с ръководните кадри (31 %). Същото важи и за тези, които изпитват най-големи затруднения при плащането на сметките си (61 % спрямо 32 % от тези, които никога или рядко изпитват затруднения).

Респондентите, които считат себе си за част от висшата класа на обществото, са единствените, сред които преобладава усещането, че условията на живот ще бъдат по-добри (26 % „по-добри„в сравнение с 20 % „по-лоши“) и заедно с тези, които се възприемат като висша средна класа (22 %), е най-малко вероятно да очакват условията да се влошат (в сравнение с 50 % от тези, които се считат за работническа класа).

Респондентите, които живеят в селски села или малки/средни градове, са по-склонни от тези, които живеят в по-големи градове, да очакват положението да се влоши (40—41 % спрямо 35 %).

Делът на респондентите, които очакват да се подобрят условията им на живот през следващата година, е най-висок сред 15—24-годишните (20 %), безработните (19 %) и тези, които се възприемат като висша класа (26 %).

SD21.1 В рамките на една година смятате ли, че всяко едно от следните ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Вашите условия на живот (ЕС-27) (%)

По-добре	По-лошо	Същото	Не знам
ЕС-27	12	39	46	3
Пол
Човек	14	37	46	3
Жена	10	41	46	3
Възраст
15—24	20	30	45	5
25—39	18	37	42	3
40—54	12	41	44	3
55+	7	41	49	3
Образование (края на)
—15	7	46	43	4
16—19	12	43	42	3
20+	13	35	50	2
Все още учи	18	28	48	6
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	15	34	48	3
Мениджъри	14	31	53	2
Други бели якички	13	36	48	3
Ръчни работници	14	45	38	3
Домашни лица	9	46	42	3
Безработни	19	48	29	4
Пенсионер	5	42	50	3
Студенти	18	28	48	6
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	11	61	26	2
От време на време	11	49	37	3
Почти никога/Никога	13	32	52	3
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	9	50	38	3
Долната средна класа	9	48	40	3
Средната класа	14	34	49	3
Горната средна класа	16	22	60	2
Висшата класа	26	20	53	1
Субективна урбанизация
Селско село	10	41	46	3
Малък/средно голям град	13	40	44	3
Голям град	13	35	48	4

Очакванията на гражданите за тяхната национална икономика

Не знам 4 Същите 31 По-лошо 52 По-добър 13 SD21.2 В рамките на една година смятате ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Състоянието на икономиката (на национално равнище) (ЕС-27) (%) Гражданите на ЕС са по-малко песимистични по отношение на положението на своята национална икономика, въпреки че това не води пряко до по-силна положителна перспектива. Мнозинството от респондентите (52 %) очакват националната икономическа ситуация да се влоши след една година. Този дял е намалял с осем процентни пункта от октомври до ноември 2022 г. след значително увеличение на този дял на респондентите между ноември и декември 2021 г. и октомври-ноември 2022 г. (+ 23 процентни пункта). Около три от всеки десет (31 %) смятат, че ситуацията ще остане същата — увеличение със седем процентни пункта. И накрая, повече от един на всеки десет (13 %, + 2 процентни пункта) очаква ситуацията да се подобри през следващата година.

Във всички държави членки, с изключение на една, мнозинството очаква положението на националната им икономика да се влоши за една година, като делът им варира от 69 % в Швеция, 68 % в Словакия и 64 % в Чехия, до 40 % в Италия и 42 % в Литва и Кипър. Дания (34 %) е единствената държава, в която респондентите, които очакват положението да се влоши, са малцинство.

Наред с Дания (42 %), относително високият дял на респондентите в Кипър (40 %), Италия (39 %) и Литва (38 %) смятат, че положението с националната икономика ще остане същото. По-малко от един на всеки пет във всяка страна очаква ситуацията да се подобри. Респондентите в Дания, Австрия (по 19 %), Италия и Малта (18 %) са най-склонни да бъдат оптимисти.

По-добре Същото По-лошо SD21.2 В рамките на една година смятате ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Състоянието на икономиката (NATIONALITY) (%) В 21 страни има спад в пропорциите, които очакват състоянието на националната икономика да се влоши след една година. Спад с най-малко десет процентни пункта се наблюдава в девет държави, най-вече в Германия (54 %, -20 процентни пункта), Нидерландия (52 %, -17 процентни пункта) и Литва (42 %, -16 процентни пункта).

Оптимизмът за състоянието на националната икономика през следващата година се е увеличил в осем държави, особено в Германия (15 %, + 9 процентни пункта), Австрия (19 %, + 5 процентни пункта), Унгария (13 %, + 5 процентни пункта) и Финландия (14 %, + 5 процентни пункта).

SD21.2 Iв едногодишен период, мислите ли, че всяко от следните ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Състоянието на икономиката (на национално равнище) (%)

По-добре	По-лошо	Същото	Не знам
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	13	2	52	-8	31	7	4	-1
БЪДЕТЕ	13	3	52	-12	33	9	2	0
BG	11	-1	46	-3	30	1	13	3
CZ	10	2	64	-8	22	6	4	0
DK	19	2	34	-11	42	8	5	1
DE	15	9	54	-20	28	12	3	-1
EE	12	4	54	-13	24	6	10	3
IE	15	1	44	-2	35	5	6	-4
ЕЛ	9	1	57	-6	33	6	1	-1
ES	10	-1	51	1	36	2	3	-2
FR	8	1	61	-1	23	-2	8	2
HR	13	-2	52	-3	34	6	1	-1
ТО	18	0	40	-9	39	10	3	-1
КИПЪР	13	1	42	-10	40	10	5	-1
LV	13	-1	47	-4	31	8	9	-3
LT	14	2	42	-16	38	13	6	1
ЛУ	13	-1	46	0	36	5	5	-4
HU	13	5	45	-10	37	4	5	1
MT	18	-1	47	-7	27	8	8	0
NL	14	3	52	-17	31	13	3	1
НА	19	5	43	-9	32	4	6	0
PL	14	1	51	-7	31	7	4	-1
PT	7	0	55	-6	30	8	8	-2
RO	17	-2	47	-3	32	6	4	-1
SI	13	3	56	-2	27	0	4	-1
SK	6	-1	68	-4	22	7	4	-2
FI	14	5	51	-12	29	6	6	1
SE	11	-1	69	-1	19	3	1	-1

Социално-демографските констатации са подобни на тези, наблюдавани за очакванията за условията на живот. Респондентите на възраст над 24 години са по-склонни от по-младите си колеги да очакват положението на националната им икономика да се влоши след една година (52—55 % спрямо 45 %).

Домашните лица (60 %), безработните и ръчните работници (57 %) са най-склонни да мислят, че националната икономическа ситуация ще бъде по-лоша, в сравнение с мениджърите (51 %), самостоятелно заетите лица и други бели якички (и двете по 50 %).

Респондентите, които изпитват затруднения да плащат сметките си през по-голямата част от времето, са много по-склонни от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения да очакват ситуацията да се влоши (67 % спрямо 48 %). По същия начин, тези, които считат себе си за част от висшата класа на обществото, е по-малко вероятно, отколкото тези, които се считат за работническа класа или за по-ниска средна класа, да мислят, че националната икономическа ситуация ще се влоши (43 % спрямо 57—58 %).

Очакванията по отношение на националната икономическа ситуация са свързани и с тези, свързани с условията на живот. Повече от осем на всеки десет (86 %) от тези, които очакват условията им на живот да се влошат, очакват това и за националната си икономика.

Оптимизмът за перспективите на националната им икономика за една година е най-разпространен сред 15—24-годишните (15 %), мениджърите (16 %), тези, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си (15 %) и тези, които смятат себе си за принадлежащи към горната или горната средна класа (19—20 %).

SD21.2 В рамките на една година смятате ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Състоянието на икономиката (НАЦИОНАЛНОСТ) (% — ЕС-27)

По-добре	По-лошо	Същото	Не знам
ЕС-27	13	52	31	4
Пол
Човек	14	50	31	5
Жена	12	54	30	4
Възраст
15—24	15	45	33	7
25—39	14	54	29	3
40—54	13	55	29	3
55+	11	52	32	5
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	15	50	31	4
Мениджъри	16	51	31	2
Други бели якички	15	50	32	3
Ръчни работници	12	57	27	4
Домашни лица	9	60	28	3
Безработни	11	57	27	5
Пенсионер	11	51	32	6
Студенти	15	43	35	7
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	8	67	21	4
От време на време	10	57	29	4
Почти никога/Никога	15	48	33	4
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	8	58	29	5
Долната средна класа	10	57	29	4
Средната класа	15	48	33	4
Горната средна класа	19	49	29	3
Висшата класа	20	43	36	1
Очаквания за условията на живот
По-добре	56	28	14	2
По-лошо	4	86	8	2
Същото	9	31	57	3

Трудности при плащането на сметки

По-голямата част от респондентите (63 %) никога или почти никога не срещат трудности при плащането на сметките си, което представлява увеличение с три процентни пункта от октомври-ноември 2022 г. насам. Близо три на всеки десет (28 %, -2 процентни пункта) изпитват трудности от време на време и по-малко от един на всеки десет (8 %, -1 процентни пункта) срещат трудности през повечето време.

Във всички държави членки, с изключение на една, мнозинството очаква положението на националната им икономика да се влоши за една година, като делът им варира от 69 % в Швеция, 68 % в Словакия и 64 % в Чехия, до 40 % в Италия и 42 % в Литва и Кипър. Дания (34 %) е единствената държава, в която респондентите, които очакват положението да се влоши, са малцинство.

През по-голямата част от времето 8 От време на време 28 Почти никога! Никога 63 D60 През последните дванадесет месеца бихте ли казали, че сте имали трудности да платите сметките си в края на месеца...? (ЕС-27) (%) В 20 държави мнозинството заявяват, че никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си, като най-голям дял се наблюдава в Швеция (92 %), Дания (88 %) и Финландия (82 %).

Респондентите в Гърция (37 %) са най-склонни да кажат, че изпитват затруднения при плащането на сметките си през по-голямата част от времето, следвани от тези в Португалия (21 %) и България (19 %). Гърция е и единствената държава, в която делът на респондентите, които изпитват трудности през по-голямата част от времето, е по-висок от този, който никога или почти никога не среща трудности (15 %).

Почти никога/Никога От време на време През по-голямата част от времето Отказ (спонтанен) D60 През последните дванадесет месеца бихте ли казали, че сте имали трудности да платите сметките си в края на месеца...? (%)

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. респондентите в Малта (73 %, + 23 процентни пункта) са значително по-склонни да кажат, че никога или почти никога не срещат трудности при плащането на сметките си, следвани от тези в Италия (45 %, + 11 процентни пункта), Словения (73 %, + 6 процентни пункта) и Кипър (45 %, + 5 процентни пункта). Малта (6 %, -6 процентни пункта) и Италия (8 %, -5 процентни пункта) също са държавите, в които се наблюдава значително намаляване на дела на респондентите, които заявяват, че изпитват затруднения през по-голямата част от времето.

D60 През последните дванадесет месеца бихте ли казали, че сте имали трудности да платите сметките си в края на месеца...? (%)

През по-голямата част от времето	От време на време	Почти никога/Никога	Отказ (спонтанен)
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	8	-1	28	-2	63	3	1	0
БЪДЕТЕ	11	0	29	-2	60	3	0	-1
BG	19	1	44	-2	35	1	2	0
CZ	6	-1	25	3	68	-2	1	0
DK	1	0	10	2	88	-3	1	1
DE	5	0	20	-2	74	2	1	0
EE	10	2	25	-5	62	1	3	2
IE	11	2	33	-2	54	0	2	0
ЕЛ	37	2	48	-3	15	1	0	0
ES	10	1	25	-1	64	-1	1	1
FR	10	-1	26	-2	62	1	2	2
HR	11	2	44	-6	44	3	1	1
ТО	8	-5	45	-6	45	11	2	0
КИПЪР	15	-3	38	-3	45	5	2	1
LV	9	1	30	4	61	-4	0	-1
LT	7	-3	23	1	70	3	0	-1
ЛУ	2	-1	18	4	78	-4	2	1
HU	4	0	22	-2	73	2	1	0
MT	6	-6	21	-17	73	23	0	0
NL	5	0	13	2	81	-2	1	0
НА	7	1	22	-1	67	0	4	0
PL	2	-1	23	-4	74	4	1	1
PT	21	4	41	-7	38	4	0	-1
RO	11	1	50	-3	39	2	0	0
SI	8	-3	19	-3	73	6	0	0
SK	5	2	26	-2	67	-1	2	1
FI	3	-1	15	-1	82	2	0	0
SE	1	-1	7	0	92	1	0	0

Социално-демографският анализ показва, че най-възрастните респонденти (на възраст 55 или повече години) са най-склонни да кажат, че никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си (66 % спрямо 59—61 % от лицата на възраст 15—54 години). Същото важи и за тези с най-високо образование (75 % от завършилите редовно образование на възраст 20 или повече години спрямо 51—57 % от тези, които са напуснали 19-годишна възраст или по-млади).

Мениджърите (81 %) са най-склонни да кажат, че никога или почти никога не изпитват затруднения, особено в сравнение с безработните (33 %). Колкото по-високи са респондентите, толкова по-вероятно е да кажат, че никога или рядко изпитват финансови затруднения (87—91 % от тези, които виждат себе си като част от висшата или горната средна класа на обществото, спрямо 45 % от тези, които се считат за работническа класа).

Тези, които са намалили стандарта си на живот, са най-малко склонни да кажат, че никога или почти никога не са имали трудности при плащането на сметките си (51 % срещу 70—79 % от тези, които казват, че жизненият им стандарт все още не е намален, но очакват, че ще бъде, и тези, които не са преживели никакви промени).

Делът на лицата, които изпитват затруднения при плащането на сметки през по-голямата част от времето, е най-висок сред завършилите образование на възраст 15 години или по-млади (15 %), безработните (28 %) и тези, които считат себе си за част от работническата класа (18 %).

D60 През последните дванадесет месеца бихте ли казали, че сте имали трудности да платите сметките си в края на месеца...?

През по-голямата част от времето	От време на време	Почти никога/Никога
ЕС-27	8	28	63
Пол
Човек	8	26	64
Жена	8	30	61
Възраст
15—24	8	29	59
25—39	9	30	61
40—54	9	30	60
55+	8	25	66
Образование (края на)
—15	15	33	51
16—19	9	33	57
20+	5	19	75
Все още учи	6	26	63
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	8	24	67
Мениджъри	2	16	81
Други бели якички	6	29	64
Ръчни работници	10	36	53
Домашни лица	15	37	48
Безработни	28	39	33
Пенсионер	7	24	68
Студенти	6	26	63
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	18	36	45
Долната средна класа	12	37	50
Средната класа	4	25	70
Горната средна класа	2	10	87
Висшата класа	0	8	91
Вашият стандарт на живот е
Вече са намалени	13	35	51
Все още не са намалени, но ще бъдат	4	25	70
Не се променя/увеличава	4	16	79

1.4. Състоянието на демокрацията в ЕС

По-голямата част от европейците са доволни от начина, по който функционира демокрацията както в ЕС, така и в тяхната страна. Повече от половината (54 %) са доволни от начина, по който функционира демокрацията в ЕС, включително един на всеки двадесет, които са „много доволни“. Тези стойности остават непроменени от октомври-ноември 2022 г. насам. Около четири на всеки десет (41 %, + 1 процентен пункт) казват, че не са удовлетворени, като един от всеки десет (без промяна) е „изобщо неудовлетворен“.

По подобен начин почти шест от всеки десет (56 %) са доволни от начина, по който функционира демокрацията в тяхната страна, като 7 % заявяват, че са „много доволни“. Дори в този случай цифрите остават непроменени от октомври до ноември 2022 г. Около четири на всеки десет (42 %, без промяна) не са удовлетворени, включително 11 % (-1 процентни пункта), които „изобщо не са удовлетворени“.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Като цяло, много ли сте доволни, доста доволни, не много доволни или изобщо не сте доволни от начина, по който работи демокрацията? SD18b И какво ще кажете за начина, по който демокрацията работи в ЕС? Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.

В 24 държави мнозинството са удовлетворени от начина, по който функционира демокрацията на равнище ЕС, като най-голям дял се наблюдава в Ирландия (82 %), Люксембург (73 %) и Дания (72 %). Гърция (34 % „удовлетворени„спрямо 61 % „неудовлетворени“), Словакия (37 % спрямо 54 %) и Франция (42 % спрямо 48 %) са единствените държави, в които са удовлетворени само малцинството. Относително високи дялове, които са „много доволни“ от начина, по който функционира демокрацията в ЕС, се намират в Ирландия (21 %) и Дания (14 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам SD18b И какво ще кажете за начина, по който демокрацията работи в ЕС? (%)

Мнозинствата в 19 държави са доволни от начина, по който функционира демокрацията в своята страна, като тези във Финландия (88 %), Дания и Ирландия (86 %) са най-склонни да бъдат удовлетворени. Нивото на удовлетвореност е най-ниско в Гърция (29 %), Словакия (31 %) и България (35 %). В тези държави, както и в други четири, мнението на мнозинството е неудовлетворение, докато мненията в Малта са разделени (49 % „удовлетворени„спрямо 49 % неудовлетворени“). Повече от една пета от респондентите в Дания (40 %), Финландия (28 %), Ирландия (25 %) и Швеция (24 %) са „много доволни“ от начина, по който функционира демокрацията на национално равнище.

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам Като цяло, много ли сте доволни, доста доволни, не много доволни или изобщо не сте доволни от начина, по който работи демокрацията? (%)

Степента на удовлетвореност от начина, по който функционира демокрацията на национално равнище, се е увеличила в 12 държави членки от октомври-ноември 2022 г. и най-осезаемо в Нидерландия (71 %, + 12 процентни пункта), Кипър (50 %, + 10 процентни пункта) и Литва (53 %, + 8 процентни пункта). Удовлетвореността е намаляла в седем държави, като в Малта (49 %, -21 процентни пункта) се наблюдава много голям спад, следван от Румъния (41 %, -6 процентни пункта) и Португалия (63 %, -5 процентни пункта).

Като цяло, много ли сте доволни, доста доволни, не много доволни или изобщо не сте доволни от начина, по който работи демокрацията? (%)

Много доволен	Сравнително удовлетворени	Не е много доволен	Изобщо не е удовлетворено	Не знам	Не знам	Общо „Неудовлетворени“
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	7	0	49	0	31	1	11	-1	2	0	56	0	42	0
БЪДЕТЕ	7	0	60	4	26	-1	6	-3	1	0	67	4	32	-4
BG	4	1	31	0	36	0	26	-1	3	0	35	1	62	-1
CZ	7	1	49	-5	30	4	12	-1	2	1	56	-4	42	3
DK	40	-3	46	0	9	2	4	1	1	0	86	-3	13	3
DE	8	1	59	-2	25	2	6	-1	2	0	67	-1	31	1
EE	8	4	51	0	25	-2	11	-1	5	-1	59	4	36	-3
IE	25	2	61	0	11	0	2	0	1	-2	86	2	13	0
ЕЛ	2	-1	27	-4	40	1	31	5	0	-1	29	-5	71	6
ES	6	-1	40	-3	40	3	13	3	1	-2	46	-4	53	6
FR	4	-1	45	0	31	2	17	-1	3	0	49	-1	48	1
HR	2	0	37	0	46	1	14	-1	1	0	39	0	60	0
ТО	5	0	52	5	34	-1	8	-4	1	0	57	5	42	-5
КИПЪР	4	-1	46	11	39	-1	10	-9	1	0	50	10	49	-10
LV	7	0	58	4	23	0	9	-4	3	0	65	4	32	-4
LT	3	-1	50	9	36	-3	6	-6	5	1	53	8	42	-9
ЛУ	19	-3	65	2	12	2	2	-1	2	0	84	-1	14	1
HU	3	0	42	1	38	2	16	-3	1	0	45	1	54	-1
MT	4	-34	45	13	35	12	14	10	2	-1	49	-21	49	22
NL	12	4	59	8	23	-9	6	-2	0	-1	71	12	29	-11
НА	16	3	50	1	22	-4	10	0	2	0	66	4	32	-4
PL	5	0	48	6	29	-1	15	-4	3	-1	53	6	44	-5
PT	1	0	62	-5	31	5	4	0	2	0	63	-5	35	5
RO	3	1	38	-7	45	7	11	-1	3	0	41	-6	56	6
SI	2	0	49	3	38	-5	9	1	2	1	51	3	47	-4
SK	1	-1	30	1	50	2	18	-2	1	0	31	0	68	0
FI	28	7	60	-2	10	-2	1	-1	1	-2	88	5	11	-3
SE	24	-3	61	6	12	-4	3	1	0	0	85	3	15	-3

Удовлетвореността от начина, по който функционира демокрацията в ЕС, се е увеличила в десет държави в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. Кипър (56 %, + 13 процентни пункта) се откроява с голямо увеличение на дела на удовлетворените, следван от Латвия (71 %, + 8 процентни пункта) и Белгия (64 %, + 8 процентни пункта). Този дял на респондентите е намалял в шест държави, най-вече в Малта (61 %, -11 процентни пункта), Чехия (51 %, -7 процентни пункта) и Дания (72 %, -6 процентни пункта).

SD18b И какво ще кажете за начина, по който демокрацията работи в ЕС? (%)

Много доволен	Сравнително удовлетворени	Не е много доволен	Изобщо не е удовлетворено	Не знам	Не знам	Общо „Неудовлетворени“
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	5	0	49	0	31	1	10	0	5	-1	54	0	41	1
БЪДЕТЕ	6	2	58	6	27	-3	7	-4	2	-1	64	8	34	-7
BG	8	-1	39	0	26	0	15	1	12	0	47	-1	41	1
CZ	4	0	47	-7	32	6	13	0	4	1	51	-7	45	6
DK	14	-3	58	-3	16	3	4	0	8	3	72	-6	20	3
DE	4	0	48	-1	37	2	8	-1	3	0	52	-1	45	1
EE	5	2	50	4	23	-2	9	0	13	-4	55	6	32	-2
IE	21	2	61	2	9	-3	2	-1	7	0	82	4	11	-4
ЕЛ	2	0	32	-1	37	2	24	-2	5	1	34	-1	61	0
ES	6	-1	44	-1	35	2	9	1	6	-1	50	-2	44	3
FR	0	-2	42	-1	30	2	18	1	10	0	42	-3	48	3
HR	3	1	50	-1	38	-1	5	0	4	1	53	0	43	-1
ТО	5	0	53	5	33	1	6	-6	3	0	58	5	39	-5
КИПЪР	3	-2	53	15	32	-7	8	-5	4	-1	56	13	40	-12
LV	7	0	64	8	18	-1	4	-4	7	-3	71	8	22	-5
LT	6	0	59	6	18	-7	4	-1	13	2	65	6	22	-8
ЛУ	11	2	62	-5	16	0	8	3	3	0	73	-3	24	3
HU	2	-2	53	3	31	-1	9	1	5	-1	55	1	40	0
MT	3	-35	58	24	25	5	4	3	10	3	61	-11	29	8
NL	3	0	56	2	29	-1	7	0	5	-1	59	2	36	-1
НА	11	1	42	2	29	-1	13	-3	5	1	53	3	42	-4
PL	11	-1	57	2	22	-1	5	1	5	-1	68	1	27	0
PT	2	0	65	-3	24	4	3	0	6	-1	67	-3	27	4
RO	6	2	46	-4	33	-1	10	3	5	0	52	-2	43	2
SI	3	2	49	1	35	-4	9	1	4	0	52	3	44	-3
SK	2	-1	35	2	39	0	15	2	9	-3	37	1	54	2
FI	7	3	61	2	22	-4	3	-1	7	0	68	5	25	-5
SE	5	-3	62	4	23	0	4	1	6	-2	67	1	27	1

Социално-демографският анализ подчертава подобни модели, когато става въпрос за удовлетвореност от начина, по който функционира демокрацията както на равнището на ЕС, така и на национално равнище, като по-младите и по-образованите респонденти и тези в по-добро социално-икономическо положение са по-склонни да бъдат удовлетворени.

Респондентите на възраст 15—24 години са най-склонни да бъдат удовлетворени от начина, по който функционира демокрацията както на равнище ЕС (61 % спрямо 51—56 % от лицата на възраст 25 или повече години), така и на национално равнище (62 % спрямо 55—56 %). Респондентите, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, също са по-склонни да бъдат удовлетворени от тези, които са завършили 19 или по-млади години (61 % спрямо 43—51 % на равнище ЕС, 63 % спрямо 49—52 % на национално равнище).

Ръководителите (66 % на равнище ЕС, 69 % на национално равнище) е най-вероятно да бъдат удовлетворени от начина, по който функционира демокрацията, особено в сравнение с безработните (40 % и 41 %). Респондентите, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да бъдат удовлетворени от тези, които изпитват затруднения по-често (60 % спрямо 32—48 % на равнище ЕС, 64 % спрямо 32—47 % на национално равнище).

Освен това е по-вероятно тези, които имат положителен имидж на ЕС, от тези, които имат негативен имидж, да бъдат удовлетворени от начина, по който функционира демокрацията в ЕС (78 % спрямо 16 %). Същото важи и за имиджа на Европейския парламент (81 % спрямо 19 %).

SD18 Като цяло, вие сте много доволни, доста доволни, не много доволни или изобщо не сте доволни от начина, по който демокрацията работи в... (% — ЕС-27)

(Нашата държава)	ЕС
ЕС-27	56	54
Пол
Човек	58	56
Жена	56	53
Възраст
15—24	62	61
25—39	56	56
40—54	55	54
55+	56	51
Образование (края на)
—15	49	43
16—19	52	51
20+	63	61
Все още учи	65	65
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	58	55
Мениджъри	69	66
Други бели якички	60	61
Ръчни работници	50	48
Домашни лица	47	47
Безработни	41	40
Пенсионер	56	51
Студенти	65	65
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	32	32
От време на време	47	48
Почти никога/Никога	64	60
Имидж на ЕС
Положителен	73	78
Неутрален	51	43
Отрицателно	27	16
Имидж на Европейския парламент
Положителен	74	81
Неутрален	56	48
Отрицателно	28	19

Удовлетвореност от различните аспекти на демокрацията в ЕС

Настоящото проучване също така оценява степента на удовлетвореност от десет различни аспекта на демокрацията в ЕС и установява, че по-голямата част от гражданите на ЕС са удовлетворени от 7 от тези 10 аспекта.

Гражданите на ЕС са най-доволни от свободните и честни избори (70 %) и свободата на словото (70 %), следвани от зачитането на основните права (66 %), възможността отделните граждани да участват в политическия живот (61 %) и многообразието на медиите (60 %). Мнозинствата са удовлетворени и от възможностите на гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) да защитава демокрацията (59 %) и принципите на правовата държава (58 %).

Свободни и честни избори Свобода на словото Възможността отделни граждани да участват в политическия живот (т.е. като кандидати в избори, членове на политически партии) Медийно многообразие Принципите на правовата държава (Le. зачитането на независимостта на съдебната власт, почтеността и безпристрастността на избирателната система) Много удовлетворени Сравнително сито Не са много удовлетворени Изобщо не са удовлетворени Не знам QA11 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? (ЕС-27) (%) Въпреки това удовлетвореността е значително по-ниска за политическите партии, като се вземат предвид интересите на хора като тях (43 %), борбата с дезинформацията в медиите (41 %) и борбата с корупцията (35 %). Това са и единствените аспекти, за които преобладава недоволството (съответно 52 %, 52 % и 60 %).

Зачитане на основните права Възможностите за гражданското общество (Le.граждани, сдружения, N605) за защита на демокрацията Политически партии, отчитащи интересите на хора като вас Борбата с дезинформацията в медиите (Le. false. преувеличени или погрешно представени новинарски истории) Борбата с корупцията Много удовлетворени Сравнително сито Не са много удовлетворени Изобщо не са удовлетворени Не знам QA11 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? (ЕС-27) (%) Седем от всеки десет са доволни от свободните и честни избори в ЕС, включително около една пета (21 %), които са „много доволни“. Обратно, около една четвърт (26 %) заявяват, че не са доволни от този аспект.

Много удовлетворени 21 Сравнително удовлетворени 49 Не са много удовлетворени 19 Изобщо не са удовлетворени 7 Не знам 4 QA11.1 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Свободни и честни избори (ЕС-27) (%)

Във всички държави, с изключение на една, мнозинството от респондентите са доволни от свободните и честни избори в ЕС, като най-голям дял се наблюдава в Португалия (85 %), Нидерландия и Финландия (по 84 %). Единственото изключение е България, където 41 % са удовлетворени, а 52 % са недоволни. Наред с България, нивата на удовлетвореност са най-ниски в Хърватия (49 %) и Румъния (54 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.1 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Свободни и честни избори (%) Седем от всеки десет също са доволни от свободата на словото, а една пета казват, че са „много доволни“. Близо три от всеки десет (28 %) не са доволни от този аспект.

Много удовлетворени 20 Сравнително удовлетворени 50 Не са много удовлетворени 21 Изобщо не са удовлетворени 7 Не знам 2 QA11.2 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Свобода на словото (ЕС-27) (%) Респондентите, които са доволни от свободата на словото, са в мнозинството във всички страни. Делът варира от повече от осем на десет в Дания, Финландия (83 %), Ирландия и Нидерландия (по 81 %) до шест на десет или по-малко в Словакия (53 %), Франция (59 %), България, Чехия, Гърция и Латвия (всички 60 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.2 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Свобода на словото (%)

Две трети от респондентите (66 %) са удовлетворени от зачитането на основните права, включително 15 %, които са „много доволни“, докато трима от всеки десет заявяват, че не са удовлетворени.

Много удовлетворени 15 Сравнително удовлетворени 51 Не са много удовлетворени 23 Изобщо не са удовлетворени 7 Не знам 4 QA11.6 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Зачитане на основните права (ЕС-27) (%) Мнозинството са удовлетворени от зачитането на основните права в 26 държави — членки на ЕС. Респондентите най-вероятно ще бъдат удовлетворени от този аспект във Финландия (85 %), Ирландия (81 %) и Нидерландия (78 %). В противоположния край на скалата Гърция е единствената държава, в която тези, които са доволни, са в малцинството (45 % „удовлетворени„в сравнение с 54 % „неудовлетворени“). Равнищата на удовлетвореност също са относително по-ниски в Словакия (50 %) и Румъния (54 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.6 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Зачитане на основните права (%)

Около шест на всеки десет (61 %) изразяват задоволство от възможността отделни граждани да участват в политическия живот, като 14 % заявяват, че са „много доволни“. Една трета от респондентите (33 %) не са доволни от този аспект на демокрацията в ЕС.

Много удовлетворени 14 Сравнително удовлетворени 47 Не са много удовлетворени 25 Изобщо не са удовлетворени 8 Не знам 6 QA11.4 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Възможността отделни граждани да участват в политическия живот (т.е. като кандидати в избори, членове на политически партии) (ЕС-27) (%)

Мнозинствата във всички държави са удовлетворени от възможността отделни граждани да участват в политическия живот, като делът им варира от най-малко три четвърти във Финландия (77 %), Ирландия (76 %), Дания и Полша (и двете по 75 %) до по-малко от половината във Франция (47 %) и Румъния (49 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.4 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Възможността отделни граждани да участват в политическия живот (т.е. като кандидати в избори, членове на политически партии) (%)

Шест от всеки десет заявяват, че са доволни от многообразието на медиите в ЕС, включително 14 %, които са „много доволни“. Малко повече от една трета (34 %) заявяват, че не са доволни от този аспект.

Много удовлетворени 14 Сравнително удовлетворени 46 Не са много удовлетворени 25 Изобщо не са удовлетворени 9 Не знам 6 QA11.3 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Медийно многообразие (ЕС-27) (%) Удовлетворението от многообразието на медиите надхвърля недоволството във всички държави — членки на ЕС, с изключение на една. Повече от седем на всеки десет в Португалия (83 %), Австрия (73 %), Естония, Финландия и Литва (всички 72 %) са удовлетворени от този аспект, докато Франция е единствената държава, в която е удовлетворено малцинството (42 % са „удовлетворени„в сравнение с 45 % „недоволени“). Заедно с Франция равнищата на удовлетвореност са най-ниски в Словения (52 %) и Словакия (53 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.3 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Медийно многообразие (%)

Мнозинството от респондентите (59 %) са удовлетворени от възможностите на гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) да защитава демокрацията, като 11 % са „много доволни“. Една трета от респондентите (33 %) изразяват недоволство от този аспект на демокрацията в ЕС.

Много удовлетворени 11 Сравнително удовлетворени 48 Не са много удовлетворени 26 Изобщо не са удовлетворени 7 Не знам 8 Въпрос 11.7 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Възможностите за гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) за защита на демокрацията (ЕС-27) (%) Респондентите, които са доволни от възможностите на гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) за защита на демокрацията, са в по-голямата си част в 26 държави. Равнищата на удовлетвореност са особено високи в Дания, Люксембург (по 75 %) и Ирландия (74 %). Гърция е единствената държава, в която малка част от респондентите са удовлетворени (40 % „удовлетворени„спрямо 54 % „неудовлетворени“), а по-малко от половината са удовлетворени и в Словакия (47 %) и Словения (48 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам Въпрос 11.7 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Възможностите за гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) за защита на демокрацията (%)

Близо шест от всеки десет (58 %) заявяват, че са удовлетворени от принципите на правовата държава в Европейския съюз, включително около един на всеки десет (11 %), които казват, че са „много доволни“. Повече от една трета (36 %) изразяват недоволство.

Много удовлетворени 11 Сравнително удовлетворени 47 Не са много удовлетворени 27 Изобщо не са удовлетворени 9 Не знам 6 QA11.5 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Принципите на правовата държава (т.е. зачитането на независимостта на съдебната система, почтеността и безпристрастността на избирателната система) (ЕС-27) (%)

В 22 държави мнозинството е удовлетворено от върховенството на закона в Европейския съюз, като респондентите в Ирландия (79 %), Дания (74 %) и Финландия (73 %) са най-склонни да бъдат удовлетворени от този аспект. От друга страна, недоволството надделява над удовлетворението в четири държави: Словакия (36 % „удовлетворени„срещу 59 % „неудовлетворени“), България (37 % спрямо 56 %), Гърция (38 % спрямо 60 %) и Словения (45 % спрямо 50 %). Мненията са разделени в Хърватия (48 % „удовлетворени„срещу 48 % „разрешени“).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.5 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Върховенството на закона (т.е. зачитането на независимостта на съдебната власт, почтеността и безпристрастността на избирателната система) (%)

Mруда от четири на всеки десет (43 %) са доволни от политическите партии, като вземат предвид интересите на хора като тях, като по-малко от една десета (8 %) заявяват, че са „много доволни“. От друга страна, мнозинството (52 %) са недоволни от този аспект, включително близо една пета (18 %), които заявяват, че „изобщо не са удовлетворени“.

Не знам 5 Много доволни 8 Достатъчно удовлетворени 35 Не е много доволен 34 Изобщо не са доволни 18 QA11.8 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Политически партии, които вземат предвид интересите на хора като вас (ЕС-27) (%) В десет държави респондентите са по-склонни да бъдат удовлетворени, отколкото да бъдат недоволни от политическите партии, като се вземат предвид интересите на хора като тях, като делът им варира от повече от шест на десет в Дания, Полша (и двете 63 %) и Ирландия (62 %), до 22 % в Гърция и 27 % в Кипър и Франция.

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.8 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Политически партии, отчитащи интересите на хора като вас (%)

Малка част от респондентите (41 %) са доволни от борбата с дезинформацията в медиите, включително по-малко от един на всеки десет (8 %), които са „много доволни“. От друга страна, повече от половината (52 %) не са удовлетворени от този аспект. Този дял включва 15 %, които заявяват, че са „напълно неудовлетворени“.

Много удовлетворени 8 Сравнително удовлетворени 33 Не са много удовлетворени 37 Изобщо не са удовлетворени 15 Не знам 7 QA11.9 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Борбата с дезинформацията в медиите (т.е. фалшиви, преувеличени или погрешно представени новинарски истории) (ЕС-27) (%) Удовлетворението от борбата с дезинформацията в медиите надхвърля недоволството в девет държави. Полша (63 %), Ирландия (60 %) и Португалия (58 %) са държавите, в които е най-вероятно респондентите да бъдат удовлетворени от този аспект. От друга страна, 21 % в Гърция и 27 % в Кипър и Франция казват, че са доволни.

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.9 Колко сте удовлетворени или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Борбата с дезинформацията в медиите (т.е. фалшиви, преувеличени или погрешно представени новинарски истории) (%)

Малко над една трета (35 %) са доволни от борбата с корупцията, като 8 % заявяват, че са „много доволни“. Въпреки това по-голямата част от респондентите (60 %) изразяват недоволство от този аспект, включително повече от една пета (22 %), които „изобщо не са удовлетворени“.

Много удовлетворени 8 Сравнително удовлетворени 27 Не са много удовлетворени 38 Изобщо не са удовлетворени 22 Не знам 5 QA11.10 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Борбата с корупцията (ЕС-27) (%)

В Ирландия (58 %), Полша (57 %) и Дания (48 %) мнозинството е удовлетворено от борбата с корупцията, докато това мнение е малцинство в останалите 24 държави. Най-ниско ниво на удовлетвореност се наблюдава в Чехия, Гърция (и двете 18 %) и Кипър (20 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Не са удовлетворени“ Не знам QA11.10 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Борба с корупцията (%)

При анализа на резултатите по социално-демографските характеристики на респондентите могат да се наблюдават последователни модели на степен на удовлетвореност за всички аспекти на демокрацията в Европейския съюз. По-специално нивата на удовлетвореност обикновено варират в зависимост от възрастта, образователното равнище, социално-икономическия статус и отношението към ЕС.

Най-младите респонденти (на възраст 15—24 години) са склонни да изразяват по-висока степен на удовлетвореност от повечето аспекти на демокрацията в ЕС. Този модел е най-забележим, когато става въпрос за борбата с корупцията (40 % спрямо 31 % от лицата на възраст 55 или повече години) и политическите партии, като се вземат предвид интересите на хора като тях (48 % спрямо 40 %).

По-високо образованите респонденти е по-вероятно да бъдат удовлетворени от всеки от специфичните аспекти. Например тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от зачитането на основните права (72 % спрямо 59 % от завършилите образование на възраст 15 или по-млади години) и от възможностите на гражданското общество да защитава демокрацията (64 % спрямо 51 %).

Мениджърите са най-склонни да бъдат удовлетворени от по-голямата част от аспектите. Например, близо седем на всеки десет (68 %) сред мениджърите са доволни от възможностите на гражданското общество да защитава демокрацията в сравнение с 49 % от домашните лица.

Респондентите, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си, са много по-склонни от тези, които изпитват трудности през повечето време да бъдат удовлетворени от всеки аспект на демокрацията. Такъв е по-специално случаят със зачитането на основните права (72 % спрямо 49 %) и принципите на правовата държава (63 % спрямо 40 %). Този модел е подобен за тези, които смятат себе си за част от висшата или висшата средна класа на обществото, в сравнение с тези, които виждат себе си като работническа класа, и за тези, които казват, че жизненият им стандарт не се е променил в сравнение с тези, които са претърпели влошаване. Тази констатация показва, че степента на удовлетвореност от всеки аспект на демокрацията се увеличава с (възприемания) социално-икономически статус на респондентите.

Респондентите с положителен имидж на ЕС са по-склонни от тези, които имат негативен имидж, да бъдат удовлетворени от всеки аспект. Това се отнася по-специално за зачитането на основните права (83 % спрямо 36 %) и за принципите на правовата държава (75 % спрямо 28 %). Аналогично, ако респондентите са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС и в собствената им страна, е по-вероятно те да изразят задоволство от всеки от аспектите. Например 76 % от онези, които са съгласни, че гласът им има значение в ЕС (спрямо 46 % от тези, които не са съгласни) и 72 % от тези, които са съгласни, че гласът им има значение в собствената им страна (спрямо 42 % от тези, които не са съгласни) са удовлетворени от възможността отделни граждани да участват в политическия живот.

И накрая, нивата на удовлетвореност са по-високи сред тези, които са гласували на последните европейски избори, особено когато става въпрос за свободни и честни избори (76 % спрямо 61 % от тези, които не са гласували).

QA11 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? (% — ЕС-27)

Свободни и честни избори	Свобода на словото	Възможността отделни граждани да участват в политическия живот (т.е. като кандидати в избори, членове на политически партии)	Медийно многообразие	Върховенството на закона (т.е. зачитането на независимостта на съдебната власт, почтеността и безпристрастността на елеторалната система)
ЕС-27	70	70	61	60	56
Пол
Човек	72	71	61	61	66
Жена	68	69	60	66	57
Възраст
15—24	73	73	64	64	63
25—39	71	69	62	61	60
40—54	67	69	59	60	59
55+	71	70	59	60	56
Образование (края на)
—15	66	66	53	57	53
16—19	67	67	58	59	56
20+	75	75	65	64	64
Все още учи	75	75	66	65	64
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	72	70	58	61	61
Мениджъри	78	77	68	65	67
Други бели якички	72	72	65	65	63
Ръчни работници	65	66	56	59	53
Домашни лица	62	65	50	53	53
Безработни	63	62	53	54	49
Пенсионер	70	70	60	60	56
Студенти	75	75	66	65	64
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	56	56	43	51	46
От време на време	63	64	55	56	54
Почти никога/Никога	76	75	65	65	63
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	63	61	51	55	50
Долната средна класа	67	67	56	59	54
Средната класа	73	73	64	62	61
Горната средна класа	81	81	72	68	71
Висшата класа	81	83	72	67	77
Имидж на ЕС
Положителен	84	85	75	74	75
Неутрален	66	66	55	57	53
Отрицателно	42	39	35	38	26
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	83	83	76	74	74
Не съм съгласен/на	58	58	46	49	45
Гласът ми се брои в (Нашата страна)
Съгласен съм	81	60	72	71	70
Не съм съгласен/на	54	54	42	45	41
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	76	75	65	65	64
Не	61	62	52	53	51
Вашият стандарт на живот е...
Вече са намалени	64	64	54	55	51
Все още не са намалени, но ще бъдат	76	76	67	67	67
Не се променя/увеличава	77	77	68	67	67

QA11 Колко сте доволни или не от следните аспекти на демокрацията в Европейския съюз? (% — ЕС-27)

Зачитане на основните права	Възможности за гражданското общество (т.е. граждани, сдружения, НПО) за защита на демокрацията	Политически партии, отчитащи интереса на хора като вас	Борбата с дезинформацията в медиите (т.е. фалшиви, преувеличени или погрешно представени новинарски истории)	Борбата с корупцията
ЕС-27	66	59	43	41	35
Пол
Човек	68	61	43	41	35
Жена	65	59	42	40	35
Възраст
15—24	70	63	48	45	40
25—39	68	63	45	43	38
40—54	66	58	43	42	35
55+	65	57	40	38	31
Образование (края на)
—15	59	51	35	35	29
16—19	64	57	42	41	34
20+	72	64	46	42	35
Все още учи	71	67	50	45	41
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	68	58	42	40	35
Мениджъри	74	68	50	43	39
Други бели якички	72	63	49	49	39
Ръчни работници	62	57	41	41	35
Домашни лица	58	49	38	36	36
Безработни	59	50	29	34	27
Пенсионер	64	57	39	36	29
Студенти	71	67	50	45	41
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	49	43	25	31	24
От време на време	60	52	38	41	35
Почти никога/Никога	72	64	47	43	36
Помислете за принадлежност към
Работническата класа	57	50	33	35	29
Долната средна класа	62	54	38	40	30
Средната класа	70	64	46	44	38
Горната средна класа	78	70	57	45	41
Висшата класа	86	78	63	42	53
Имидж на ЕС
Положителен	83	75	58	53	46
Неутрален	60	54	36	37	29
Отрицателно	35	30	18	21	17
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	80	75	59	51	46
Не съм съгласен/на	53	46	28	32	26
Гласът ми се брои в (Нашата страна)
Съгласен съм	77	71	54	48	42
Не съм съгласен/на	49	42	26	30	25
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	71	65	48	44	37
Не	58	52	37	37	32
Вашият стандарт на живот е...
Вече са намалени	59	53	34	35	28
Все още не са намалени, но ще бъдат	73	66	52	49	42
Не се променя/увеличава	75	68	54	45	42

2. ПРЕГЛЕД НА ЗАКОНОДАТЕЛНИЯ МАНДАТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ: ЧЕТИРИ ГОДИНИ В

Втората глава е съсредоточена върху осведомеността и отношението на европейците към действията на Европейския съюз и Европейския парламент през последните години. Тя започва с проучване дали гражданите са чели, виждали или чули нещо в медиите за Европейския парламент и впечатлението, оставено от тази информация. След това той се стреми да анализира общите нагласи по отношение на въздействието на действията на ЕС, както и осведомеността и степента на удовлетвореност от неотдавнашните действия, предприети от ЕС и Европейския парламент в редица области на политиката.

Резултатите показват, че информацията за Европейския парламент, предадена от медиите, е оставила на гражданите на ЕС положително впечатление и че по-голямата част от тях осъзнават въздействието, което ЕС оказва върху ежедневието им. Освен това в контекст, белязан от бързи големи промени в политиките на ЕС за справяне с множество кризи, равнището на осведоменост и удовлетвореност от действията на ЕС през последните години като цяло е високо. Една година след руското нашествие в Украйна подкрепата на ЕС за Украйна е до голяма степен действията, с които гражданите са едновременно най-добре запознати и най-доволни.

Медийна видимост на Европейския парламент

Информираността на Европейския парламент сред гражданите на ЕС като цяло е на много високо равнище. Стандартните проучвания на Евробарометър показват, че Европейският парламент последователно оглавява списъка на институциите на ЕС по отношение на осведомеността от 2006 г. насам. Резултатите от последното стандартно проучване на Евробарометър, проведено през януари-февруари 2023 г., не са изключение, като близо девет от десет заявяват, че са чували за Европейския парламент20 Европейска комисия, Стандартен Евробарометър 98 — Зима 2022—2023 г. (EB 98.2), на разположение на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

Поради това не е изненадващо да се установи, че в настоящото проучване ясно мнозинство от гражданите (62 %, -2 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) наскоро са чели в пресата, гледани по интернет или по телевизията, или са чули по радиото нещо за Европейския парламент. Обратно, по-малко от четири на всеки десет (38 %, + 2 процентни пункта) отговарят отрицателно на този въпрос. Тези стойности останаха като цяло стабилни в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г.

№ 38 Да 62 QA1 Чели ли сте наскоро в пресата, гледали ли сте по интернет или по телевизията, или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (ЕС-27) (%) Най-малко три четвърти от респондентите в шест държави наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент от интернет, телевизия или радио: Финландия (85 %), Латвия (79 %), Естония, Люксембург (по 78 %), Литва (76 %) и Швеция (75 %). Това контрастира с 39 % във Франция, 50 % в Ирландия и 53 % в Португалия, които дават този отговор.

Октомври/ноември 2022 г. 23 март Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA1 Чели ли сте наскоро в пресата, гледали ли сте по интернет или по телевизията, или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (% — да) В сравнение с октомври-ноември 2022 г. десет държави показват намаляване на дела на респондентите, които наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент. Най-голям спад се наблюдава в Португалия (53 %, -13 процентни пункта), Румъния (55 %, -12 процентни пункта) и Унгария (68 %, -9 процентни пункта). В същото време този дял на респондентите се увеличава в пет държави: Дания (59 %, + 10 процентни пункта), Финландия (85 %, + 6 процентни пункта), Кипър (71 %, + 6 процентни пункта), Белгия (71 %, + 5 процентни пункта) и Латвия (79 %, + 4 процентни пункта). Тази цифра остава стабилна или непроменена в останалите 12 държави.

Мъжете са по-склонни от жените да кажат, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент, било то по интернет, телевизия или радио (66 % спрямо 57 %). Освен това този дял се увеличава с възрастта, като две трети от лицата на възраст 55 или повече години (66 %) заявяват, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент, в сравнение с по-малко от половината от тези на възраст между 15 и 24 години (49 %).

Колкото по-дълго респондентите остават в редовна форма на образование, толкова по-вероятно е да кажат, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент. Такъв е случаят с 69 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години, в сравнение с 55 % от тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади. Мениджърите (72 %) са най-склонни да отговорят положително на този въпрос, особено в сравнение с безработните (45 %) и домакините (46 %). По-голям дял от респондентите, които са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент, могат да бъдат намерени и сред онези, които никога или рядко изпитват затруднения при плащането на сметките си (66 % спрямо 49 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Респондентите, които имат положителен имидж за ЕС, са по-склонни от тези, които имат негативен имидж, да кажат, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент (69 % спрямо 61 %), като подобна разлика може да се наблюдава между тези, които имат положителен имидж на Европейския парламент, и тези, които имат отрицателен имидж (73 % спрямо 60 %).

Накрая, по-голям дял от тези, които наскоро са чели, видели или чули нещо за Европейския парламент, могат да бъдат намерени сред онези, които смятат, че гласът им има значение в ЕС (70 % спрямо 56 % от тези, които смятат, че гласът им не се брои) и тези, които са гласували на последните европейски избори (71 % спрямо 48 % от тези, които не са гласували).

QA1 Чели ли сте наскоро в пресата, гледали ли сте по интернет или по телевизията, или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (% — ЕС)

ЕС-27	62	38	0
Пол
Човек	66	33	1
Жена	57	43	0
Възраст
15—24	49	51	0
25—39	58	42	0
40—54	63	36	1
55+	66	33	1
Образование (края на)
—15	55	44	1
16—19	61	39	0
20+	69	31	0
Все още учи	53	47	0
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	67	32	1
Мениджъри	72	28	0
Други бели якички	65	35	0
Ръчни работници	57	43	0
Домашни лица	46	54	0
Безработни	45	55	0
Пенсионер	67	32	1
Студенти	53	47	0
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	49	50	1
От време на време	56	44	0
Почти никога/Никога	66	34	0
Снимка на tghe ЕС
Положителен	69	31	0
Неутрален	54	46	0
Отрицателно	61	39	0
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	70	30	0
Не съм съгласен/на	56	44	0
Гласуваха на последните избори за Европейски парламент
Да	71	29	0
Не	48	51	1
Имидж на Европейския парламент
Положителен	73	27	0
Неутрален	53	46	1
Отрицателно	60	39	1

Впечатление, оставено от медийното отразяване за Европейския парламент

Респондентите, които заявиха, че наскоро са прочели, видели или чули нещо, също бяха запитани дали това им е дало общо благоприятно или неблагоприятно впечатление от Европейския парламент. Мнозинството (56 %) заявяват, че са останали с общо благоприятно впечатление, докато една трета (33 %) спонтанно заявяват, че впечатлението е неблагоприятно, а един на всеки десет казва, че това не е нито благоприятно, нито неблагоприятно.

Не знам 1 Нито благоприятно, нито неблагоприятно (SPONTANEOUS} 10 Като цяло неблагоприятни 33 Като цяло благоприятно 56 QA1b Това, което сте прочели, видели или чули, са Ви предоставили общо благоприятно или неблагоприятно впечатление от Европейския парламент? (ЕС-27) (%) Значителни промени могат да се наблюдават, тъй като този въпрос беше зададен за последен път през септември 2015 г. По-специално делът на тези, които казват това, което са прочели, видели или чули, им е дал благоприятно впечатление, е нараснал с 26 процентни пункта — увеличение, което почти изцяло се дължи на намаляването на дела, които твърдят, че впечатлението, че са останали, не е нито благоприятно, нито неблагоприятно (-23 процентни пункта)21 Трябвада отбележа, че през септември 2015 г. бяхме в разгара на мигрантската криза и повечето интервюирани имаха предвид смъртта на Айлан, това малко дете, намерено удавено на турското крайбрежие. Този контекст определено играе роля в голямата еволюция в сравнение с предишната вълна. Освен това следва да се отбележи, че спонтанните кодове са по-видими за интервюираните: в резултат на това през този период тези спонтанни кодекси бяха споменати от по-голям процент респонденти. . Напротив, делът на тези, които казват, че новините, които са консумирали, ги е оставил с отрицателно впечатление, остава стабилен (-2 процентни пункта).

Като цяло благоприятни Като цяло неблагоприятна Нито благоприятно, нито неблагоприятно (СПОНТАННИ) Не знам QA1B Това, което сте прочели, видели или чули, са Ви предоставили общо благоприятно или неблагоприятно впечатление от Европейския парламент? (%) Има големи различия в дяловете на респондентите, които твърдят, че информацията, която са получили, им е дала като цяло благоприятно впечатление за Европейския парламент. Най-високите проценти, даващи положителен отговор, се наблюдават в Ирландия (82 %), Хърватия (75 %) и Румъния (73 %). Това е в сравнение с 28 % в Гърция, 36 % във Франция и 44 % в Белгия, които казват какво са останали с благоприятно впечатление.

Като отражение на големите положителни промени на равнището на ЕС от септември 2015 г. насам делът на респондентите, останали с общо благоприятно впечатление за Европейския парламент, се е увеличил във всички държави, а в 12 държави увеличението е с най-малко 30 процентни пункта. Това важи особено за Латвия (70 %, + 53 процентни пункта), Малта (72 %, + 42 процентни пункта) и Ирландия (82 %, + 37 процентни пункта).

По-младите и по-високо образовани респонденти са по-склонни да заявят, че новините, които са консумирали за Европейския парламент, са им оставили благоприятно впечатление. По-специално 64 % от лицата на възраст 15—24 години (в сравнение с 53 % от лицата на възраст 55 или повече години) и 58 % от тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години (в сравнение с 48 % от лицата, напуснали 15-годишна възраст или по-млади), дават положителен отговор.

Работниците с бели якички (61 %) и мениджърите (60 %) са най-склонни да кажат, че впечатлението, с което са останали, е благоприятно, особено в сравнение с безработните (48 %) и домакините (49 %). По същия начин тези, които никога или рядко са срещали трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да дадат този отговор в сравнение с тези, които изпитват затруднения през повечето време (57 % спрямо 43 %).

Тези, които имат положителен имидж на ЕС, са много по-склонни да кажат това, което наскоро са прочели, видели или чули, което им е дало положително впечатление от Европейския парламент (77 % спрямо 12 % от тези, които имат отрицателен имидж). Това важи и за онези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС (69 % спрямо 40 % от тези, които не са съгласни), тези, които са доволни от демокрацията в ЕС (72 % спрямо 33 % от тези, които не са доволни) и тези, които са гласували на последните европейски избори (59 % спрямо 47 % от тези, които не са гласували).

QA1b Това, което сте прочели, видели или чули, са Ви предоставили общо благоприятно или неблагоприятно впечатление от Европейския парламент? (% — ЕС)

Като цяло благоприятни	Като цяло неблагоприятна	Нито благоприятно, нито неблагоприятно (SPONTANEOUS)	Не знам
ЕС-27	56	33	10	1
Пол
Човек	55	34	10	1
Жена	56	32	10	2
Възраст
15—24	64	26	8	2
25—39	58	31	10	1
40—54	55	35	9	1
55+	53	35	10	2
Образование (края на)
—15	48	39	11	2
16—19	54	35	10	1
20+	58	30	10	2
Все още учи	61	27	10	2
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	54	34	10	2
Мениджъри	60	30	9	1
Други бели якички	61	29	9	1
Ръчни работници	55	35	9	1
Домашни лица	49	36	12	3
Безработни	48	42	9	1
Пенсионер	52	35	11	2
Студенти	61	27	10	2
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	43	46	9	2
От време на време	54	38	7	1
Почти никога/Никога	57	30	11	2
Имидж на ЕС
Положителен	77	14	8	1
Неутрален	44	39	15	2
Отрицателно	12	83	4	1
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	69	21	9	1
Не съм съгласен/на	40	49	10	1
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	72	18	9	1
Неудовлетворени	33	56	10	1
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	59	30	10	1
Неудовлетворени	47	41	10	2

Възприемано въздействие на ЕС върху ежедневието на гражданите

Голяма част от тях смятат, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им. Около седем от всеки десет (71 %) споделят това мнение, включително близо една пета (18 %), за които действията на ЕС „много“ оказват въздействие. От друга страна, почти трима от всеки десет (28 %) смятат, че това не е така, като 6 % заявяват, че ЕС не оказва въздействие върху ежедневието им „на всички“.

Да. много 18 Да. донякъде 53 Не много 22 Изобщо не 61 Не знам 1 Въпрос 12 Бихте ли казали, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието ви? (ЕС-27) (%) Мнозинствата във всички страни смятат, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им — от 87 % в Кипър и Малта и 86 % в Люксембург до 60 % в България, Естония, Италия и Латвия. Италия, Латвия (39 %) и Естония (38 %) също са държавите, в които делът, в който се казва, че ЕС не оказва въздействие върху живота им, е най-голям.

Общо „Да“ Общо „не“ Не знам Въпрос 12 Бихте ли казали, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието ви? (%)

Акцентът върху резултатите сред най-младите респонденти показва, че няма съществени разлики между нагласите на 15—24-годишните и тези на общото население по този въпрос. Седем от десет от хората на възраст между 15 и 24 години смятат, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им (в сравнение със средно 71 %), като 17 % (в сравнение с 18 %) заявяват, че тези действия „много“ оказват въздействие. Обратно, 28 % (също като средното за ЕС) смятат, че ЕС не оказва въздействие върху ежедневието им.

Да, много Да, донякъде Не, не много. Не, изобщо не Не знам Въпрос 12 Бихте ли казали, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието ви? (% — 15—24 години) Респондентите в централните възрастови групи (т.е. на възраст 25—54 години) са по-склонни от по-младите или по-възрастните респонденти да се съгласят, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им (74 % спрямо 68 % от лицата на възраст 55+ и 70 % от лицата на възраст 15—24 години). Нещо повече, тези, които имат по-високо ниво на образование, също е по-вероятно да кажат, че действията на ЕС оказват въздействие. По-специално повече от три четвърти (77 %) от тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, отговарят положително на този въпрос, в сравнение с по-малко от шест на десет (58 %) от завършилите 15 или по-млади години.

Ръководителите (82 %) са най-склонни да мислят, че действията на ЕС оказват въздействие, особено в сравнение с домашните лица (65 %), а тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си, са малко по-склонни от тези, които срещат трудности да дадат този отговор (73 % спрямо 68 %).

И накрая, респондентите, които имат положителен имидж на ЕС, са по-склонни да кажат, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието им (79 % спрямо 69 % от тези, които имат отрицателен имидж). Същото се наблюдава и при тези, които следват европейската политика (81 % спрямо 58 %, които не гласуват) и тези, които са гласували на последните европейски избори (76 % спрямо 63 % от тези, които не са гласували).

Въпрос 12 Бихте ли казали, че действията на ЕС оказват въздействие върху ежедневието ви? (% — ЕС-27)

Общо „Да“	Общо „не“
ЕС-27	71	28
Пол
Човек	73	26
Жена	69	29
Възраст
15—24	70	28
25—39	74	25
40—54	74	25
55+	68	30
Образование (края на)
—15	58	39
16—19	70	29
20+	77	22
Все още учи	72	26
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	77	22
Мениджъри	82	18
Други бели якички	76	23
Ръчни работници	68	31
Домашни лица	65	33
Безработни	66	32
Пенсионер	66	31
Студенти	72	26
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	68	29
От време на време	68	30
Почти никога/Никога	73	26
Имидж на ЕС
Положителен	79	20
Неутрален	63	35
Отрицателно	69	30
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	76	23
Не	63	35
Следвайте европейската политика
Следвайте	81	19
Не следвайте	58	39

Осведоменост относно действията на Европейския парламент в конкретни области на политиката

Що се отнася до темите, по които ЕС, и по-специално Европейският парламент, са действали през последните четири години, подкрепата за Украйна (74 %) е тази, за която гражданите на ЕС са чели, виждали или чували най-много. Следват теми, свързани с миграцията и убежището (38 %) и Зеления пакт на ЕС (37 %). Външната политика (29 %) и икономическото и социалното възстановяване (28 %) се споменават с близо три на всеки десет, докато по-малко от една четвърт си спомнят, че са прочели, видели или чули за здравето и защитата на потребителите (24 %), демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (23 %) и програмата в областта на цифровите технологии (17 %).

Подкрепа за Украйна Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници) Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии) Външна политика {т.е. Европа като глобален играч) Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата) Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление) Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи) Не знам През последните четири годиниЕвропейският съюз и по-специално Европейският парламент предприеха действия по няколко теми. Кои от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (ЕС-27) (%)

Във всички държави членки подкрепата за Украйна е на челно място в списъка на темите, които респондентите са прочели, видели или чули сред тези, по които ЕС, и по-специално Европейският парламент, са действали през последните четири години. Процентите, които цитират тази тема, варират от 91 % в Швеция, 90 % във Финландия и 89 % в Нидерландия до 52 % в Полша, 54 % в Румъния и 55 % в Хърватия. Тази тема обикновено се споменава повече в скандинавските и западните страни, отколкото в източните.

През последните четири годиниЕвропейският съюз и по-специално Европейският парламент предприеха действия по няколко теми. Кои от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (Възможност за няколко ВЪПРОСИ) — Подкрепа за Украйна (%)

В 24 държави въпросите, свързани с миграцията и убежището, се нареждат сред трите най-големи теми, за които респондентите са чели, виждали или чували най-много. Повече от две трети в Нидерландия (77 %), Швеция (71 %) и Финландия (68 %) споменават тези теми, докато по-малко от една четвърт го правят в Хърватия (17 %), Полша (19 %) и Португалия (22 %).

Зеленият пакт на ЕС е сред трите най-високо класирани теми в 20 държави, като респондентите във Финландия (75 %), Швеция (71 %) и Нидерландия (69 %) отново са най-склонни да споменат това. В другия край на спектъра респондентите в Португалия (18 %), Румъния (23 %) и Хърватия (24 %) са най-малко вероятно да са прочели, видели или чули за Зеления пакт на ЕС.

През последните четири годиниЕвропейският съюз и по-специално Европейският парламент предприеха действия по няколко теми. Кои от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (Възможност за множество ВЪПРОСИ) — Зеленият пакт на ЕС (т.е. стремеж към нулеви въглеродни емисии) (%)

Швеция (60 %), Финландия (54 %), Дания и Нидерландия (и двете 48 %) също са най-склонни да четат, виждат или чуват по въпроси на външната политика. Това контрастира с по-малко от една пета, които споменават тези теми в Португалия (12 %), Хърватия, Полша (и двете 18 %) и Румъния (19 %).

Кипър (59 %) е страната с най-голям дял респонденти, които твърдят, че са прочели, видели или чули по теми, свързани с икономическото и социалното възстановяване, следвани от тези в Швеция (44 %) и Нидерландия (43 %). И обратно, две от десет или по-малко цитират тези теми в Португалия (17 %), Чехия (18 %), България, Естония и Полша (всички 20 %).

Кипър (54 %) отново се откроява с особено висок дял, в който се споменават здравеопазването и защитата на потребителите, следван от Словения (38 %) и Финландия (35 %). Висок дял на респондентите заявяват, че са прочели, видели или чули по теми, свързани с демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава във Финландия (50 %), Швеция (47 %) и Кипър (42 %). Швеция (37 %) също е държавата, в която най-широко се споменава програмата в областта на цифровите технологии, заедно с Дания (35 %) и Кипър (33 %).

През последните четири годиниЕвропейският съюз и по-специално Европейският парламент предприеха действия по няколко теми. Кои от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (%)

Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава	Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата)	Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии)	Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи)	Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор)	Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници)	Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление)	Подкрепа за Украйна	Други (SPONTANEOUS)	Няма (SPONTANEOUS)	Не знам
ЕС-27	23	28	37	17	29	38	24	74	0
БЪДЕТЕ	19	29	40	14	28	44	24	77	1
BG	14	20	32	10	22	26	12	65	0
CZ	20	18	55	17	27	45	19	70	0
DK	33	40	46	35	48	52	25	87	0	4	2
DE	30	31	48	21	42	49	25	83	0	2	0
EE	19	20	52	19	35	45	18	79	1	7	4
IE	17	26	31	13	23	39	17	81	0	2	3
ЕЛ	10	28	31	7	24	27	17	59	4	2	1
ES	18	37	28	15	24	28	21	78	1	3	0
FR	17	21	29	16	23	33	28	84	0	1	2
HR	20	28	24	12	18	17	21	55	0	4	1
ТО	16	30	26	14	22	33	23	60	0	17	2
КИПЪР	42	59	56	33	33	63	54	80	0	6	2
LV	24	36	36	16	36	39	27	80	0	6	2
LT	19	30	35	16	41	43	30	77	0	2	1
ЛУ	32	34	57	22	35	51	35	83	0	2	1
HU	30	26	25	13	20	46	21	61	0	5	2
MT	23	29	37	23	27	43	22	73	0	3	1
NL	36	43	69	31	48	77	33	89	0	5	3
НА	23	24	41	16	30	43	21	68	0	1	0
PL	29	20	33	12	18	19	20	52	0	2	1
PT	15	17	18	9	12	22	19	81	0	2	7
RO	21	25	23	19	19	27	26	54	0	2	0
SI	35	38	50	29	35	48	38	81	0	4	2
SK	24	26	40	20	32	39	25	70	0	2	3
FI	50	36	75	32	54	68	35	90	0	4	5
SE	47	44	71	37	60	71	28	91	0	2	2

По-внимателен преглед на резултатите от социално-демографските характеристики на респондентите показва, че сред темите, по които ЕС, и по-специално Европейският парламент, са действали през последните четири години, мъжете са по-склонни от жените да кажат, че са чели, виждали или чували за миграцията и убежището (41 % спрямо 36 %), външната политика (33 % спрямо 25 %), демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (26 % спрямо 20 %) и програмата в областта на цифровите технологии (20 % спрямо 15 %).

Респондентите на възраст 55 или повече години са по-склонни да споменат миграцията и убежището (41 % спрямо 34 % сред лицата на възраст 15—24 години), външната политика (31 % спрямо 24 %), здравеопазването и защитата на потребителите (26 % спрямо 21 %) и демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (25 % спрямо 19 %). Най-младите са най-малко запознати с действията във връзка със Зеления пакт на ЕС (33 % спрямо 37—38 % от по-възрастните респонденти) и икономическото и социалното възстановяване (22 % спрямо 29—30 %).

Мениджърите са най-склонни да кажат, че са получили информация по всяка от темите. Такъв е по-специално случаят със Зеления пакт на ЕС, който се споменава от 51 % от ръководителите, в сравнение с 25 %, които го правят сред домашните лица. Тези, които са в по-добро финансово състояние, също са по-склонни да споменат всяка от темите. Например 43 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си, казват, че са чели, виждали или чували за въпроси, свързани с миграцията и убежището, в сравнение с 29 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време.

Редовните интернет потребители са по-склонни да са наясно с действията, предприети по всяка от тези теми. Например тези, които използват интернет всеки ден, е по-вероятно да споменат Зеления пакт на ЕС, отколкото тези, които го използват по-рядко (39 % спрямо 22—25 %).

Тези, които следват европейската политика, са много по-склонни от тези, които не са получили информация по всяка от темите, като тази разлика е особено голяма по отношение на миграцията и убежището (48 % спрямо 25 %), Зеления пакт на ЕС (47 % спрямо 24 %) и външната политика (39 % спрямо 16 %).

През последните четири годиниЕвропейският съюз и по-специално Европейският парламент предприеха действия по няколко теми. Кои от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава	Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата)	Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии)	Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи)	Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор)	Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници)	Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление)	Подкрепа за Украйна
ЕС-27	23	28	37	17	29	38	24	74
Пол
Човек	26	29	39	20	33	41	25	74
Жена	20	28	35	15	25	36	23	73
Възраст
15—24	19	22	33	15	24	34	21	76
25—39	22	29	37	18	28	36	23	72
40—54	23	30	38	18	28	38	23	72
55+	25	29	37	17	31	41	26	74
Образование (края на)
—15	16	25	21	8	19	29	20	69
16—19	21	28	33	15	25	36	23	72
20+	30	33	48	25	39	47	28	78
Все още учи	19	22	37	17	28	36	23	76
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	27	30	40	21	31	41	23	71
Мениджъри	30	31	51	26	40	49	29	80
Други бели якички	24	29	38	18	29	37	22	71
Ръчни работници	21	29	32	15	24	34	23	70
Домашни лица	15	27	25	11	19	29	18	69
Безработни	16	25	32	15	24	31	22	74
Пенсионер	25	29	36	15	30	42	25	76
Студенти	19	22	37	17	28	36	23	76
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	16	25	25	12	20	29	20	70
От време на време	18	26	28	14	22	31	22	67
Почти никога/Никога	27	30	42	20	33	43	25	77
Използване на интернет
Всеки ден	24	30	39	19	31	40	25	75
Често/понякога	18	25	25	11	22	33	22	69
Никога	16	20	22	7	17	27	19	66
Без достъп до интернет	19	18	22	9	23	25	6	66
Следвайте европейската политика
Следвайте	32	37	47	24	39	48	31	77
Не следвайте	13	18	24	9	16	25	16	69

Удовлетвореност от действията на ЕС в различни области на политиката

Представените по-горе констатации показват, че подкрепата за Украйна е темата, по която гражданите на ЕС са чели, виждали или чували най-много сред тези, по които ЕС, и по-специално Европейският парламент, са действали през последните четири години. Подкрепата за Украйна е и областта, в която нивото на удовлетвореност от действията на ЕС е най-високо, като близо седем на всеки десет (69 %) заявяват, че са „много„или „справедливо“ удовлетворени от това, което прави ЕС. Равнището на удовлетвореност е високо и от действията на ЕС в областта на демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (64 %), а повече от половината заявяват, че са удовлетворени от действията на ЕС в областта на външната политика (54 %), здравеопазването и защитата на потребителите (53 %), програмата в областта на цифровите технологии и икономическото и социалното възстановяване (по 51 %).

По-малко от половината заявяват, че са доволни от Зеления пакт на ЕС (47 %), докато миграцията и убежището са единствената област, за която малка част от респондентите са доволни от действията на ЕС (43 % „удовлетворени„в сравнение с 50 % „неудовлетворени“).

Подкрепа за Украйна Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор) Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление) Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата) Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи) Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии) Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници) Много доволен Сравнително удовлетворени Не е много доволен Изобщо не е удовлетворено Не знам През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? (ЕС-27) (%) На национално равнище най-голям дял от респондентите, които са удовлетворени от действията на ЕС във всички области, се намират в Ирландия и Полша. Единственото изключение е подкрепата за Украйна, като респондентите в Ирландия все още са сред най-удовлетворените от действията на ЕС. Въпреки това Гърция и в по-малка степен България, Франция, Словакия и Словения последователно са сред страните с най-ниски нива на удовлетвореност.

Почти седем от всеки десет (69 %) са доволни от това, което ЕС прави в подкрепа на Украйна, включително около една пета (21 %), които казват, че са „много доволни“. За разлика от това около една четвърт (26 %) не са удовлетворени от действията на ЕС в тази област.

Мнозинствата в 25 държави са удовлетворени от подкрепата на ЕС за Украйна, най-вече в Нидерландия (90 %), Финландия, Ирландия и Швеция (всички 87 %). Словакия (45 % „удовлетворени„спрямо 51 % „неудовлетворени“) и Гърция (48 % спрямо 49 %) са единствените държави, в които мнозинството не е удовлетворено.

Легенда на картата QA13.8 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Подкрепа за Украйна — общо „задоволени“ (%) Почти две трети от респондентите (64 %) са доволни от действията на ЕС в областта на демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава, като малко повече от един на всеки десет (12 %) заявява, че е „много доволен“. Три от всеки десет изразяват недоволство от това, което ЕС прави в тази област.

В 25 държави мнозинството от респондентите са доволни от действията на ЕС в областта на демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава. Равнищата на удовлетвореност са особено високи в Ирландия (82 %), Полша (77 %), Дания и Нидерландия (по 75 %). За пореден път Гърция (42 % „удовлетворени„срещу 56 % „неудовлетворени“) и Словакия (46 % спрямо 48 %) са единствените държави, в които мнозинството е недоволно, като по-малко от половината са удовлетворени и в България (46 %) и Словения (49 %).

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA13.1 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава (%)

Повече от половината (54 %) са удовлетворени от действията на ЕС в областта на външната политика, включително 9 %, които са „много доволни“. Повече от една трета (37 %) заявяват, че не са доволни.

Мнозинството от респондентите изразяват задоволство от това, което ЕС прави в областта на външната политика в 22 държави, като делът им варира от 79 % в Ирландия, 74 % в Полша и 69 % в Дания, до 38 % във Франция и Гърция и 39 % в Словения.

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA13.5 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор) (%)

Абсолютното мнозинство от респондентите (53 %) са удовлетворени от действията на ЕС в областта на здравеопазването и защитата на потребителите, като близо един на всеки десет (9 %) заявява, че е „много доволен“. Четири от всеки десет изразяват недоволството си, включително един от всеки десет, които „не са удовлетворени“.

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам Въпрос 13.7 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление) (%) В 22 държави мнозинството е удовлетворено от действията на ЕС в областта на здравеопазването и защитата на потребителите, водени от Полша (70 %), Ирландия (67 %), Белгия и Люксембург (и двете по 66 %). Най-ниските нива на удовлетвореност от действията на ЕС в тази област се наблюдават в Гърция (29 %), България (37 %), Франция и Словакия (и двете 42 %).

Малко над половината (51 %) са удовлетворени от това, което прави ЕС по отношение на икономическото и социалното възстановяване, като един на всеки десет заявява, че е „много доволен“. Повече от четири на всеки десет (42 %) не са удовлетворени, включително 11 %, които „не са удовлетворени“.

В 18 държави по-голямата част от респондентите са доволни от действията на ЕС в областта на икономическото и социалното възстановяване. Нивата на удовлетвореност са особено високи в Полша (75 %), Ирландия и Нидерландия (и двете 71 %), докато малко над една пета в Гърция (22 %), 33 % във Франция и 34 % в България изразяват задоволство.

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA13.2 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата) (%)

Мнозинството от респондентите (51 %) са доволни от действията на ЕС по отношение на програмата в областта на цифровите технологии, като 9 % заявяват, че са „много доволни“. Около една трета (32 %) не са удовлетворени от действията на ЕС в тази област. Това е единствената област, за която повече от един на всеки десет (17 %) отговаря, че „не знае“ дали е удовлетворена или не.

Мнозинството от респондентите в 26 държави заявяват, че са доволни от това, което прави ЕС по отношение на програмата в областта на цифровите технологии, като делът им варира от две трети или повече в Полша (73 %), Ирландия (70 %) и Малта (66 %), до 36 % в Гърция, 40 % във Франция и 43 % в Чехия. Трябва обаче да се отбележи, че поне един на всеки пет казва, че не знае в десет държави, особено във Франция (25 %), Португалия и Швеция (и двете по 24 %).

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA13.4 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи) (%)

Повече от четири на всеки десет (47 %) са доволни от действията на ЕС по отношение на Зеления пакт на ЕС, включително един на всеки десет, които казват, че са „много доволни“. Мнозинството (43 %) заявяват, че са недоволни, като 12 % заявяват, че „не са удовлетворени“.

Общо „задоволени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA13.3 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Зелен пакт на ЕС (т.е. стремеж към нулеви въглеродни емисии) (%) Мнозинството от респондентите в 18 държави са доволни от Зеления пакт на ЕС, като степента на удовлетвореност е най-висока в Ирландия, Полша (69 %) и Унгария (63 %). От друга страна 28 % в Чехия, 31 % във Франция и 36 % в Естония заявяват, че са доволни от това, което ЕС прави в тази област.

Миграцията и убежището са единствената област, в която респондентите, които казват, че са доволни от действията на ЕС, са малцинство (43 %), като по-малко от един на всеки десет (8 %) заявява, че е „много доволен“. От друга страна, половината от респондентите не са доволни от това, което прави ЕС, включително 14 %, които „изобщо не са удовлетворени“.

В 12 държави мнозинството са удовлетворени от действията на ЕС в областта на миграцията и убежището, като Полша (70 %), Ирландия (66 %) и Литва (60 %) показват най-високи нива на удовлетвореност. По-малко от три на всеки десет са удовлетворени в Кипър (25 %), Гърция (27 %) и Нидерландия (28 %). Мненията са разделени в Дания (46 % „удовлетворени„в сравнение с 46 % „неудовлетворени“).

Легенда на картата QA13.6 През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници) — общо „задоволени“ (%)

Социално-демографският анализ показва, че най-младите респонденти са най-склонни да бъдат удовлетворени от това, което ЕС прави във всяка от областите, тествани в проучването. Това е най-очевидно, когато става въпрос за програмата в областта на цифровите технологии, като шест от десет от тези на възраст 15—24 години са удовлетворени, в сравнение с 44 % от лицата на възраст 55 или повече години.

С изключение на въпросите, свързани с миграцията и убежището, колкото по-високо е нивото на образование, толкова по-вероятно е респондентите да бъдат удовлетворени от действията на ЕС. Например тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да изразят задоволство от това, което прави ЕС с програмата в областта на цифровите технологии (56 % спрямо 37 % от тези, които са напуснали образованието на възраст 15 или по-млади години) и в областта на демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (69 % спрямо 56 %).

Респондентите, които са в по-добро финансово положение, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от действията на ЕС във всяка от областите. Такъв е по-специално случаят с демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава, за които 69 % от лицата, които никога или рядко изпитват затруднения при плащането на сметките си, заявяват, че са удовлетворени от действията на ЕС, в сравнение с 45 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето, и за икономическо и социално възстановяване (56 % спрямо 32 %).

Тези, които имат положителен имидж за ЕС, е по-вероятно, отколкото тези, които имат отрицателен имидж, да бъдат удовлетворени във всяка област, като разликата е най-широка по отношение на демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава (82 % спрямо 30 %). Степента на удовлетвореност е по-висока и сред тези, които следват европейската политика, и сред тези, които говорят по-често по европейски политически въпроси. Например 59 % от хората, които следват европейската политика (в сравнение с 41 % от тези, които не го правят), и 61 % от тези, които често говорят по европейски политически въпроси (в сравнение с 41 % от тези, които никога не правят това), са доволни от действията на ЕС за справяне с икономическото и социалното възстановяване.

През последните няколко години Европейският съюз се съсредоточи върху няколко ключови области на политиката. Доколко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? (% — ЕС-27)

Демократични права и зачитане на принципите на правовата държава	Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата)	Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии)	Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи)	Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор)	Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници)	Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление)	Подкрепа за Украйна
ЕС-27	64	51	47	51	54	43	53	69
Пол
Човек	64	53	48	53	54	43	55	68
Жена	63	51	46	49	53	42	52	70
Възраст
15—24	69	55	50	60	58	49	60	74
25—39	65	54	49	59	56	44	55	69
40—54	63	52	48	54	53	43	54	69
55+	62	48	45	44	52	40	50	68
Образование (края на)
—15	56	43	42	37	47	41	47	64
16—19	61	50	47	50	52	42	52	66
20+	69	54	49	56	58	43	55	74
Все още учи	71	57	49	59	60	49	62	76
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	45	32	34	36	39	30	35	54
От време на време	58	47	47	50	51	43	50	64
Почти никога/Никога	69	56	49	54	57	45	57	73
Говорете за европейски политически въпроси
Често	70	61	57	61	64	48	60	73
Понякога	67	55	50	55	57	45	56	71
Никога	55	41	38	42	44	37	45	64
Имидж на ЕС
Положителен	82	66	61	65	72	56	69	85
Неутрален	57	45	40	45	45	38	47	64
Отрицателно	30	27	24	29	24	21	29	40
Следвайте европейската политика
Следвайте	70	59	54	57	61	47	60	74
Не следвайте	55	41	39	44	45	38	45	63

Съчетаването на осведомеността на гражданите относно действията на ЕС в конкретна област на политиката с тяхното удовлетворение от това действие предоставя допълнителна информация. Що се отнася до подкрепата на ЕС за Украйна (74 %) и удовлетвореността (69 %) са тясно съгласувани. В останалите седем области на политиката осведомеността и удовлетвореността на гражданите се различават много. Най-високите нива на осведоменост след подкрепата за Украйна са миграцията и убежището (38 %) и Зеленият пакт на ЕС (37 %), но те отчитат най-ниското ниво на удовлетвореност в сравнение с останалите теми (съответно 43 % и 47 %).

Други области на действие на ЕС са по-малко известни на гражданите, но отчитат по-голямо удовлетворение, като например програмата в областта на цифровите технологии със 17 % припомняне, но 51 % удовлетворение. Действията в областта на демократичните права и принципите на правовата държава се припомнят с 23 %, но са на второ място по удовлетвореност (64 %). Външната политика е в средата по отношение на отзоваването (29 %), но се радва на третата най-висока стойност на удовлетвореност (54 %).

74 % 69 % 38 % 43 % 37 % 47 % 29 % 54 % 28 % 51 % 24 % 53 % 23 % 64 % 17 % 51 % Изземване Удовлетворение Подкрепа за Украйна Външна политика (т.е. Европа като глобален фактор) Демократични права и зачитане на правните норми Програмата в областта на цифровите технологии (т.е. гарантиране на безопасни, справедливи и прозрачни онлайн услуги и платформи) Здравеопазване и защита на потребителите (т.е. изграждане на здравен съюз или насърчаване на устойчивото потребление) Икономическо и социално възстановяване (т.е. прилагане на закон за минималната работна заплата) Зелен пакт на ЕС (т.е. насочен към нулеви въглеродни емисии) Миграция и убежище (т.е. справедливо третиране на граждани на трети държави или защита на външните граници) QA2 Коя от следните теми, ако има такива, сте чели, виждали или чували за? (% — ЕС-27) & Въпрос 13 Колко сте удовлетворени или не от това, което ЕС прави във всяка от следните области? (% — ЕС-27)

3. ЕДНА ГОДИНА ПРЕДИ ИЗБОРИТЕ ЗА ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ ПРЕЗ 2024 Г.: ГРАЖДАНИТЕ ПРЕД ВОТА

Третата глава разглежда отношението на гражданите към изборите, по-специално към изборите за Европейски парламент. Наред с другото, в него се измерва значението, което европейците придават на гласуването на европейските и националните избори, интереса и вероятността да гласуват на следващите европейски избори през 2024 г., тяхната осведоменост относно датата на изборите, поведението им при гласуване и възгледите им относно причините, поради които хората трябва да гласуват или да не гласуват. Главата включва и акцент върху нагласите към следващите европейски избори сред европейските младежи.

Като цяло европейците смятат, че гласуването както на европейски, така и на национални избори е от голямо лично значение и се интересуват от следващите европейски избори. В резултат на това вероятността за гласуване на тези избори остава висока, като значителна част от тях вече са запознати с датата на изборите. Важно е да се отбележи, че гражданите изглежда са по-заинтересовани от европейските избори, отколкото в подобен момент преди последните избори през 2019 г., и също така са по-добре запознати с датата на изборите.

3.1. Европейски избори

Значение на гласуването на изборите за Европейски парламент

Общо „Високо значение“ (3—10) Общо „Средно значение“ (4—7) Общо „ниско значение“ (1—3) Не знам Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. QA16a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което изобщо не е важно за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (%) Значението на гласуването на европейските избори остана като цяло стабилно в настоящото проучване в сравнение с октомври-ноември 2022 г., като почти половината от гражданите (48 %, + 2 процентни пункта) отдават голямо значение на гласуването. Близо четири на всеки десет (38 %, -1 процентни пункта) смятат, че гласуването на европейските избори е от средно значение, докато 13 % (-1 процентни пункта) отдават слабо значение на тези избори.

Заслужава да се отбележи, че тези цифри са в съответствие с тези, отчетени в еквивалентен момент преди последните европейски избори през 2019 г. В проучването на Евробарометър на Европейския парламент, проведено през април 2018 г. (т.е. около 13 месеца преди изборите), 49 % отдават голямо значение на гласуването, а 17 % отдават слабо значение на него22 Констатациите от проучването на Евробарометър на Европейския парламент от април 2018 г. (EB 89.2) са достъпни на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA16a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което изобщо не е важно за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (% — общо „Високо значение (8—10)“) В 17 държави значението на изборите за Европейски парламент е признато с мнозинство, като най-високите проценти казват, че гласуването е много важно за тях лично в Дания, Швеция (и двете 70 %) и Холандия (68 %). В девет държави членки мнозинството отдава средно значение на гласуването на тези избори, най-вече в Румъния, Италия (и двете 46 %) и Хърватия (45 %). В Белгия равните дялове придават голямо значение (43 %) и средно значение (43 %) на тези избори. И накрая, в шест държави най-малко едно на всеки пет места е слабо важно за гласуването на тези избори, като респондентите в Чехия (30 %), България (23 %), Кипър и Словакия (и двете 22 %) са най-склонни да дадат този отговор.

В 11 държави респондентите е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да отдадат голямо лично значение на гласуването на европейските избори. Литва (53 %, + 15 процентни пункта) се откроява с особено голямо положително развитие, следвана от Словакия (34 %, + 8 процентни пункта) и Финландия (57 %, + 7 процентни пункта). Този дял е намалял само в Унгария (46 %, -6 процентни пункта), Гърция (49 %, -4 процентни пункта), Чехия (25 %, -3 процентни пункта) и Ирландия (60 %, -3 процентни пункта), докато в останалите 12 държави е останал стабилен или непроменен.

Значение на гласуването на националните избори

Около две трети от анкетираните (67 %) заявяват, че е много важно за тях лично да гласуват на национални избори. Една четвърт придава средно значение на гласуването на тези избори, докато 7 % казват, че това е от слабо значение. Тези стойности остават непроменени от октомври-ноември 2022 г. насам.

Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Общо „Високо значение“ (8—10) Общо „Средно значение“ (4—7) Общо „ниско значение“ (1—3) Не знам QA16b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата страна)? (ЕС-27) (%) Във всички държави членки мнозинството от респондентите отдават голямо лично значение на гласуването на националните избори, като делът им варира от девет на десет или повече в Швеция (95 %), Дания (91 %) и Нидерландия (90 %) до малко над половината в България (51 %), Хърватия (52 %), Белгия и Италия (и двете 54 %). В осем държави поне една на всеки десет отдава слабо значение на гласуването на тези избори, най-вече в България (13 %), Кипър, Латвия и Малта (всички 11 %).

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA16b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата страна)? (% — общо „Високо значение (8—10)“)

Респондентите са по-склонни да отдават голямо значение на гласуването на национални избори, отколкото на европейските избори във всички държави. Размерът на тази разлика обаче варира значително в отделните държави членки. Най-големият от тях е в Чехия (национален 63 %, ЕС 25 %), следвана от Естония (национален 69 %, ЕС 35 %) и Словения (национален 70 %, ЕС 38 %). Вместо това най-ниската разлика може да се наблюдава в Италия, Белгия (национален 54 %, 43 % за ЕС и за двете държави), Люксембург (национални 65 %, 53 %) и Румъния (национални 57 %, 45 % за ЕС).

В 11 държави респондентите е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че гласуването на национални избори е от голямо значение за тях лично. Най-голямо увеличение се наблюдава в Естония (69 %, + 13 процентни пункта), Литва (73 %, + 8 процентни пункта), Малта (71 %, + 7 процентни пункта), Кипър (69 %, + 7 процентни пункта) и Румъния (57 %, + 7 процентни пункта). Този дял е намалял в седем държави, но само в Латвия (56 %, -14 процентни пункта) този спад е забележим. Тази цифра остава стабилна или непроменена в девет държави.

Значението, което респондентите отдават на гласуването на национални и европейски избори, варира в зависимост от тяхната възраст, степен на образование и социално-икономически статус. Респондентите на възраст 25 или повече години са по-склонни от по-младите да отдадат голямо лично значение на гласуването на националните избори (66—70 % спрямо 58 %) и европейските избори (48—50 % спрямо 42 %). По подобен начин тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно, отколкото тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади, да придадат голямо значение на това (77 % спрямо 63 % за национални избори, 58 % срещу 38 % за изборите за ЕС).

Ръководителите (80 % национални, 61 % от ЕС) имат най-голяма вероятност да отдадат голямо значение на гласуването на тези избори, особено в сравнение с безработните (53 % национални, 36 % в ЕС) и домашните (55 % национални, 33 % от ЕС). Тези, които рядко или никога не срещат трудности при плащането на сметките си, са много по-склонни от тези, които срещат трудности да гласуват на национални избори (74 % срещу 54 %) и европейски (55 % срещу 35—37 %) избори.

Предвидимото значение на гласуването е свързано и с усещането, че гласът е от значение, и с нивото на удовлетвореност от демокрацията както на национално равнище, така и на равнище ЕС. Например онези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС (67 % спрямо 31 % от тези, които не са съгласни) и тези, които са доволни от демокрацията в ЕС (59 % спрямо 36 % от тези, които не са удовлетворени), отдават по-голямо значение на гласуването на европейските избори.

По подобен начин тези, които имат положителен имидж за Европейския парламент, са по-склонни да кажат, че гласуването на европейските избори е от голямо значение (67 % спрямо 33 % от тези, които имат отрицателен имидж), както и тези, които биха искали Европейският парламент да играе по-важна роля (59 % спрямо 33 % от тези, които биха искали ролята му да бъде по-малко важна).

QA16a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което изобщо не е важно за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (% — ЕС-27)

Общо „ниско значение“ (1—3)	Общо „Средно значение“ (4—7)	Общо „Високо значение“ (8—10)
ЕС-27	13	38	48
Пол
Човек	15	37	47
Жена	13	38	48
Възраст
15—24	13	42	42
25—39	12	40	48
40—54	14	38	48
55+	13	36	50
Образование (края на)
—15	21	40	38
16—19	15	41	44
20+	9	33	58
Все още учи	11	38	48
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	12	39	49
Мениджъри	7	32	61
Други бели якички	10	40	50
Ръчни работници	15	44	41
Домашни лица	18	48	33
Безработни	24	39	36
Пенсионер	16	33	51
Студенти	11	38	48
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	24	40	35
От време на време	15	47	37
Почти никога/Никога	11	34	55
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	4	29	67
Не съм съгласен/на	23	45	31
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	6	34	59
Неудовлетворени	21	43	36
Роля на Европейския парламент
По-важно	7	34	59
По-малко важно	23	44	33
Без промяна	11	37	51

QA16b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата страна)? (% — ЕС-27)

Общо „ниско значение“ (1—3)	Общо „Средно значение“ (4—7)	Общо „Високо значение“ (8—10)
ЕС-27	7	25	67
Пол
Човек	6	26	67
Жена	7	25	67
Възраст
15—24	8	31	58
25—39	7	27	66
40—54	6	26	67
55+	7	23	70
Образование (края на)
—15	12	25	63
16—19	8	30	62
20+	4	19	77
Все още учи	7	28	62
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	5	26	69
Мениджъри	3	17	80
Други бели якички	5	28	67
Ръчни работници	9	32	59
Домашни лица	11	33	55
Безработни	14	32	53
Пенсионер	7	20	73
Студенти	7	28	62
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	14	31	54
От време на време	9	36	54
Почти никога/Никога	5	20	74
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	2	18	80
Не съм съгласен/на	11	32	56
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	3	21	75
Неудовлетворени	11	31	58
Имидж на Европейския парламент
Положителен	2	17	80
Неутрален	6	32	61
Отрицателно	15	27	57
Роля на Европейския парламент
По-важно	4	22	74
По-малко важно	11	33	56
Без промяна	6	21	72

Интерес към следващите европейски избори

Ясно мнозинство от респондентите (56 %, + 2 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) се интересуват от следващите европейски избори, включително 15 % (+ 1 процентен пункт), които заявяват, че са „много заинтересовани“. И обратно, повече от четири на всеки десет (43 %, -2 процентни пункта) казват, че не се интересуват, като 14 % (-1 процентни пункта) казват, че изобщо не са заинтересовани. Тези дялове са останали стабилни в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г.

Не знам 1 Силно заинтригуван 15 Малко по -интересно 41 Не особено заинтересован 29 Изобщо не се интересуват 14 QA15 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (ЕС-27) (%)

Сравнявайки резултатите с тези, наблюдавани в еквивалентен срок преди последните европейски избори, може да се отбележи, че делът на респондентите, които се интересуват от следващите европейски избори, сега е с 6 процентни пункта по-висок, отколкото през април 2018 г., когато 50 % са заявили, че са заинтересовани, а 48 % са заявили, че не са заинтересовани23 Констатациите от проучването на Евробарометър на Европейския парламент от април 2018 г. (EB 89.2) са достъпни на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

В 20 държави членки мнозинството заявяват, че се интересуват от следващите европейски избори, като най-голям дял се наблюдава в Нидерландия (75 %), Ирландия (66 %) и Германия (65 %). Словакия (26 %) и Чехия (27 %) са страните, в които интересът към следващите избори е най-нисък, следвани от Франция (40 %) и България (41 %).

Много заинтересован Донякъде заинтересован Не е много заинтересован Изобщо не се интересувам Не знам QA15 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (%)

В 14 държави респондентите са по-склонни, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че се интересуват от следващите европейски избори. Равнището на лихвата се е увеличило с най-малко десет процентни пункта в Естония (51 %, + 14 процентни пункта), Финландия (64 %, + 11 процентни пункта) и Латвия (50 %, + 10 процентни пункта). Въпреки това делът на заинтересованите е намалял със седем процентни пункта в Гърция (49 %) и Малта (64 %) и е останал стабилен или непроменен в 11 държави.

Както и значението, което се отдава на гласуването, нивото на интерес към следващите европейски избори варира в зависимост от възрастта, нивото на образование и социално-икономическото положение на респондентите. Тези на възраст 25 или повече години са по-склонни от по-младите респонденти да кажат, че са заинтересовани (56—58 % спрямо 49 %). Тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да кажат, че са заинтересовани в сравнение с тези, които са завършили образованието си на 15 или по-малко години (65 % спрямо 45 %). Ръководителите (70 %) показват най-висока степен на интерес, особено в сравнение с безработните (41 %), както и тези, които никога не са срещали или рядко са срещали трудности при плащането на сметките си (62 % спрямо 40 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Респондентите, живеещи в големи градове, са по-склонни да проявят интерес към следващите европейски избори, отколкото тези, които живеят в селски села или в по-малки градове (62 % спрямо 54 %).

Освен това онези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС (76 % спрямо 40 % от тези, които не са съгласни) и тези, които са доволни от демокрацията в ЕС (69 % спрямо 43 % от тези, които не са удовлетворени), е по-вероятно да кажат, че се интересуват от следващите европейски избори. И накрая, равнищата на интерес са по-високи и сред респондентите, които имат положителен имидж на Европейския парламент (79 % спрямо 35 % от хората с отрицателен имидж) и тези, които биха искали той да играе по-важна роля (70 % спрямо 39 % от тези, които биха искали ролята му да бъде по-малко важна).

QA15 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27)

Общо „заинтересовани“	Общо „Незаинтересовани“
ЕС-27	56	43
Пол
Човек	58	42
Жена	54	45
Възраст
15—24	49	49
25—39	56	44
40—54	58	42
55+	58	42
Образование (края на)
—15	45	54
16—19	53	46
20+	65	34
Все още учи	56	43
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	61	39
Мениджъри	70	30
Други бели якички	59	40
Ръчни работници	50	49
Домашни лица	45	54
Безработни	41	58
Пенсионер	57	42
Студенти	56	43
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	40	59
От време на време	49	50
Почти никога/Никога	62	38
Субективна урбанизация
Селско село	54	45
Интелигентен/среден град	54	45
Голям град	62	37
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	76	24
Не съм съгласен/на	40	59
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	69	30
Неудовлетворени	43	56
Имидж на Европейския парламент
Положителен	79	20
Неутрален	47	52
Отрицателно	35	64
Роля на Европейския парламент
По-важно	70	30
По-малко важно	39	61
Без промяна	54	44

Резултатите от този въпрос сочат и факта, че интересът на гражданите към изборите съответства на равнището на доходите им. Европейските граждани с по-ниски доходи само 44 % се интересуват от европейските избори през 2024 г. Това е единствената група доходи, в която намираме повече граждани, които не се интересуват (55 %) от тези, които са заинтересовани (44 %).

За четирите групи с по-висок доход (хинтили) има мнозинство от гражданите, които се интересуват от изборите: от 53 %, които се интересуват от изборите през втория квинтил (все още под средното за ЕС), до повече от две трети от гражданите на ЕС в квинтила с най-високи доходи (68 %), които проявяват интерес към тези избори.

56 % 44 % 53 % 59 % 65 % 68 % ЕС-27 3-ти квинтил Четвърти квинтил 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 1-ви квинтил на доходите (най-нисък) Втори квинтил 5-ти квинтил на доходите (най-висок) QA15 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27) & SD17 Общ разполагаем доход на домакинството (квантил) (% — Общо „лихвени“) Бележка: в оригиналната диаграма имаше „3-ти квинтил„вместо „4-ти квинтил“.

Интересът към европейските избори през 2024 г. също е много по-голям сред тези, които следват политиката на Европейския съюз (75 % от тях се интересуват от европейските избори2024 г.), отколкото сред онези, които не следват политиката на ЕС (33 %).

80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % ЕС-27 56 % 43 % 75 % 25 % 33 % 66 % Следвайте Не следвайте Общо „заинтересовани“ Общо „Незаинтересовани“ QA15Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27) & QA3 бихте ли казали, че следвате това, което се случва в политиката на Европейския съюз: (% — общо „лихвени“)

Познаване на датата на следващите европейски избори

Близо трима от всеки десет (28 %) правилно посочват, че следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. — увеличение с три процентни пункта от октомври-ноември 2022 г. насам24 Май/юни 2024 г.“ беше счетено за правилния отговор, тъй като точната дата на изборите все още не беше договорена по време на работата на място. . Процентът, който правилно избира годината на изборите, но не посочва нито един месец или посочва грешен месец, също се е увеличил (+ 6 процентни пункта) и сега е 17 %. Една четвърт (+ 1 процентен пункт) дава грешен отговор, като казва, че изборите ще се проведат през 2023 г. (4 %, + 3 процентни пункта) или през 2025 г. (10 %, -3 процентни пункта), или като се посочи друга дата (11 %, + 1 процентни пункта).

Тази година/По-късно тази година/през 2023 г. 4 Следващата година/през 2024 г./всеки месец през 2024 г. (но май или юни) 17 През май или юни 2024 г. 28 След две години/през 2025 г./всеки месец през 2025 г. 10 Друго/Друга дата 11 Не знам 30 QA14 Според Вас кога ще се проведат следващите европейски избори тук (нашите) ДЪРЖАВА)? (ЕС-27) (%)

Нивото на познаване на следващата дата на европейските избори сега е значително по-високо (+ 9 процентни пункта), отколкото в подобен момент преди последните европейски избори през 2019 г. Около 13 месеца преди тези избори, през април 2018 г. 19 % правилно са посочили датата на изборите (май 2019 г.), а 13 % са знаели само, че те ще се проведат през следващата година25 Констатациите от проучването на Евробарометър на Европейския парламент от април 2018 г. (EB 89.2) са достъпни на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 .

Има големи различия в степента на познаване на датата на изборите за Европейски парламент в различните държави. В 14 държави членки най-малко три от десет правилно посочват май или юни 2024 г. като дата на изборите, като най-голям дял се наблюдава в Белгия (47 %), Унгария (44 %) и Кипър (43 %). В противоположния край на скалата 9 % във Франция, 13 % в Испания и 16 % в Ирландия показват правилни познания за точната дата (май или юни 2024 г.).

Нидерландия (37 %), Швеция (34 %), Полша и Дания (и двете 32 %) са държавите, в които е най-вероятно респондентите да дадат неправилен отговор. Повече от половината в Португалия (59 %), Франция и Испания (53 %) казват, че не знаят.

Общо „правилно познаване на месеца и годината“ Общо „правилно познаване на годината, но не и на месеца“ Общо „неправилен отговор“ Не знам QA14 Според Вас кога ще се проведат следващите европейски избори тук (нашата страна)? (%)

В 17 държави нивото на познаване на датата на следващите европейски избори се повиши от октомври-ноември 2022 г. насам. Това важи особено за Латвия (32 %, + 15 процентни пункта), Румъния (42 %, + 12 процентни пункта) и Литва (30 %, + 11 процентни пункта). Нивата на знания са намалели в Малта (27 %, -24 процентни пункта), Люксембург (26 %, -13 процентни пункта), Полша (27 %, -7 процентни пункта) и Ирландия (16 %, -6 процентни пункта), докато делът, даващ правилен отговор, остава стабилен или непроменен в шест държави членки.

Социално-демографските констатации подчертават, че респондентите в централните възрастови групи (на възраст 25—54 години) са малко по-склонни от по-младите и по-възрастните респонденти да определят правилно датата на следващите европейски избори (29—30 % спрямо 24—26 %).

Въпреки това нивото на образование и социално-икономическото положение на респондентите изглежда играят по-голяма роля. Тези, които са завършили редовно образование на възраст 16 или повече години, е по-вероятно от тези, които са завършили на възраст 15 или по-малко години, да посочат правилната дата (29—30 % спрямо 18 %). Мениджърите и другите бели якички също са по-склонни да отговорят правилно на въпроса (35—36 % спрямо 14 % от домашните лица), както и тези, които изпитват трудности при плащането на сметките си от време на време или рядко/никога (27—29 % спрямо 17 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Респондентите, живеещи в големи градове, са по-склонни да знаят датата на изборите, отколкото тези, които живеят в селски или по-малки градове (32 % спрямо 25—27 %).

Нивата на знания също са по-високи сред тези, които имат положителен имидж за Европейския парламент (34 % спрямо 24 % от тези, които имат отрицателен имидж) и сред тези, които са гласували на последните европейски избори (33 % спрямо 18 % от тези, които не са гласували).

QA14 Според Вас кога ще се проведат следващите европейски избори тук (нашата страна)? (%)

Общо „правилно познаване на месеца и годината“	Общо „правилно познаване на годината, но не и на месеца“	Общо „неправилен отговор“
ЕС-27	28	17	25
Пол
Човек	28	18	26
Жена	27	16	25
Възраст
15—24	24	15	27
25—39	29	18	27
40—54	30	18	25
55+	26	17	25
Образование (края на)
—15	18	12	25
16—19	29	17	25
20+	30	19	27
Все още учи	24	17	25
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	30	21	25
Мениджъри	35	20	26
Други бели якички	36	19	24
Ръчни работници	26	26	28
Домашни лица	14	14	30
Безработни	18	11	28
Пенсионер	25	16	24
Студенти	24	17	25
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	17	15	28
От време на време	27	18	28
Почти никога/Никога	29	17	25
Субективна урбанизация
Селско село	25	16	26
Интелигентен/среден град	27	15	26
Голям град	32	19	25
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	33	20	24
Не	18	13	29
Имидж на Европейския парламент
Положителен	34	20	25
Неутрален	25	15	26
Отрицателно	24	15	28

Вероятност за гласуване на следващите европейски избори

След леко намаление между април-май и октомври-ноември 2022 г. вероятността за гласуване на следващите европейски избори остана стабилна в настоящото проучване, като около две трети (67 %, без промяна) заявиха, че вероятно ще гласуват на такива избори, ако се проведат следващата седмица (7—10 по скала от 1 до 10).

Общо „Likely“ (7—10) Общо „неутрални“ (5—5) Общо „не е вероятно“(1—4) Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Въпрос 22 Ако следващите европейски избори ще се проведат следващата седмица, каква е вероятността да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (ЕС-27) (%)

Подобен въпрос беше включен в проучването на Евробарометър на Европейския парламент през април 2018 г. По скала от 1 до 10 респондентите бяха запитани колко е вероятно да гласуват на следващите европейски избори, които ще се проведат през май 2019 г., като 58 % заявиха, че вероятно ще го направят (7—10)26 Следва да се отбележи, че резултатите на равнище ЕС през 2018 г. включват и Обединеното кралство. Констатациите от проучването на Евробарометър на Европейския парламент от април 2018 г. (EB 89.2) са достъпни на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2332 . Въпреки че въпросът беше формулиран по различен начин и сравнението следва да се тълкува с повишено внимание, това все пак би могло да означава, че гражданите понастоящем са по-склонни да участват в европейските избори през 2024 г., отколкото в подобен момент преди изборите през 2019 г.

Мнозинствата във всички страни казват, че вероятно ще гласуват на европейските избори, ако се проведат следващата седмица, като делът им варира от повече от осем на десет в Холандия (87 %), Дания и Швеция (и двете 83 %), до 50 % в Чехия, 53 % в Хърватия и 55 % в България. Най-малко една четвърт казват, че няма вероятност да отидат да гласуват в Чехия (29 %), Словения (27 %), България, Кипър и Франция (всички 25 %).

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. Въпрос 22 Ако следващите европейски избори ще се проведат следващата седмица, каква е вероятността да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (% — общо „Likely“ (7—10))

Вероятността за гласуване на следващите европейски избори се е увеличила в десет държави от октомври до ноември 2022 г., най-вече в Литва (71 %, + 12 процентни пункта), Кипър (61 %, + 10 процентни пункта) и Естония (59 %, + 10 процентни пункта). Делът, който твърди, че вероятно ще гласува на такива избори, е намалял със седем процентни пункта в Латвия (59 %) и с три или четири пункта в още шест държави. Този дял на респондентите остава стабилен или непроменен в десет държави.

Вероятността да отидат да гласуват на следващите европейски избори се увеличава с увеличаването на възрастта, нивото на образование и социално-икономическия статус на респондентите.

Хората на възраст 25 или повече години са по-склонни да кажат, че вероятно ще гласуват, ако тези избори се проведат следващата седмица (68—70 % спрямо 55 % от тези на възраст 15—24 години), както и тези, които са завършили редовното си образование на възраст 20 или повече години (78 % спрямо 59 % от тези, които са завършили 15-годишна възраст или по-млади). Мениджърите (81 % спрямо 54 % от безработните) и тези, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си (73 % спрямо 52—58 % от тези, които изпитват затруднения по-често) също са по-склонни да кажат, че ще отидат да гласуват.

Респондентите, които често говорят за европейски политически въпроси (84 % спрямо 49 % от тези, които никога не правят това), и тези, които следват европейската политика (80 % спрямо 51 % от тези, които не го правят), са по-склонни да кажат, че биха гласували, ако изборите се проведат утре, както и тези, които вече са гласували на последните европейски избори (88 % спрямо 34 % от тези, които не са гласували). И накрая, образът, който респондентите имат за Европейския парламент, също играе роля, като 85 % от тези, които имат положителен имидж, са по-склонни да кажат, че ще гласуват, в сравнение с 51 % от тези, които имат отрицателен имидж.

Въпрос 22 Ако следващите европейски избори ще се проведат следващата седмица, каква е вероятността да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (% — ЕС-27)

Общо „не е вероятно“(1—4)	Общо „неутрални“ (5—5)	Общо „Likely“ (7—10)
ЕС-27	17	15	67
Пол
Човек	17	15	66
Жена	16	15	67
Възраст
15—24	21	17	55
25—39	17	15	68
40—54	16	14	70
55+	16	14	69
Образование (края на)
—15	25	15	59
16—19	18	17	64
20+	11	11	78
Все още учи	19	15	58
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	13	15	72
Мениджъри	8	11	81
Други бели якички	13	16	71
Ръчни работници	19	18	63
Домашни лица	24	19	56
Безработни	32	13	54
Пенсионер	17	12	70
Студенти	19	15	58
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	28	18	52
От време на време	21	20	58
Почти никога/Никога	13	12	73
Субективна урбанизация
Селско село	16	15	67
Интелигентен/среден град	18	16	65
Голям град	14	13	71
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	3	9	88
Не	40	23	34
Имидж на Европейския парламент
Положителен	5	8	85
Неутрален	19	19	60
Отрицателно	33	16	51

Причини за гласуване на изборите за Европейски парламент

Най-упоменатите причини, поради които респондентите казват, че хората гласуват на изборите за Европейски парламент, са, защото това е техен дълг като граждани (38 %, + 1 процентен пункт от октомври до ноември 2022 г.), защото те обикновено гласуват на политически избори и защото искат да подкрепят политическа партия (и двете — 36 %, + 2 процентни пункта). Класирането на тези причини остана непроменено в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. Други причини, посочени от най-малко един на всеки пети, са: искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори (29 %, без промяна), искат да подкрепят конкретен кандидат (23 %, + 1 процентни пункта), искат да изразят недоволството си (21 %, -2 процентни пункта) и искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз (21 %, без промяна).

Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Това е техен дълг като граждани Те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори Те обикновено гласуват на политически избори. Те искат да подкрепят политическа партия Те искат да подкрепят конкретен кандидат Искат да изразят недоволството си Те искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз Те искат да избегнат изборния успех на други политически партии, които не харесват. Те искат да подкрепят (НАЦИОНАЛНОТО) правителство Политически и обществени въпроси от техен интерес се повдигат по време на предизборната кампания Те искат да изразят недоволство от Европейския съюз Те искат да изразят недоволство от (НАЦИОНАЛНОТО) правителство Информацията, която са получили по време на кампанията, ги е убедила да отидат на гласуване. Не знам QA17ab Според Вас какви са причините, поради които хората гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (ЕС-27) (%) В 14 държави най-популярната причина хората да гласуват на европейските избори е, че това е техен дълг като граждани. Обикновено гласуването на политически избори е най-честата причина, дадена от респондентите в пет държави, а желанието за подкрепа на политическа партия оглавява списъка с причини в още пет. В Холандия и Швеция най-често се посочва, че те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори, докато в Словакия желанието да подкрепи конкретен кандидат е класирано на най-високо място.

Като техен дълг като граждани е сред трите най-важни причини хората да гласуват на европейските избори в 20 държави, като най-голям дял се наблюдава в Литва (61 %), Кипър (52 %), Латвия и Люксембург (по 51 %). Най-малко вероятно е респондентите да изберат тази причина в Чехия (17 %), Полша и Словакия (и двете по 27 %).

В 17 държави обикновено гласуването на политически избори се нарежда сред първите три причини. Това най-често се споменава от респондентите в Швеция (47 %), Дания (46 %) и Финландия (44 %). Тези в Латвия (21 %), Естония (24 %), Белгия и Словакия (по 25 %) са най-малко склонни да посочат това като причина.

Желанието да се подкрепи политическа партия е сред трите най-важни причини, за които се смята, че водят хората да гласуват в 23 държави членки. Делът, в който се споменава това, е особено висок в Гърция (65 %), Малта (61 %) и Кипър (58 %). Това се избира от по-малко от трима на всеки десет в Естония, Франция, Латвия и Люксембург (всички 29 %).

Те искат да подкрепят политическа партия Те обикновено гласуват на политически избори. Това е техен дълг като граждани Те искат да подкрепят конкретен кандидат Те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори QA17ab Според Вас какви са причините, поради които хората гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (Макс. 4 ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави)

Респондентите в Швеция (51 %), Нидерландия (48 %) и Финландия (43 %) са най-склонни да мислят, че хората гласуват на европейските избори, защото искат да променят нещата по този начин. Тази причина е най-малко вероятно да бъде посочена в Полша, Португалия (и двете по 21 %), Франция и Словения (и двете по 22 %).

Най-високите проценти, които посочват, че искат да подкрепят конкретен кандидат като причина, която кара хората да гласуват на европейските избори, се намират в Кипър (53 %), Малта (52 %), Гърция и Литва (и двете 39 %), докато това се дава най-рядко в Нидерландия, Испания (и двете по 13 %) и Швеция (14 %).

Поне една четвърт във Франция, Нидерландия (31 %) и Белгия (25 %) посочват като причина хората да гласуват, че искат да изразят недоволството си, докато 8 % в Литва, 10 % в България и 11 % в Кипър посочват тази причина.

И накрая, респондентите в Дания, Гърция и Словения (всички 27 %) са най-склонни да кажат, че хората гласуват на европейските избори, защото искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз, докато тези в Кипър (12 %), Румъния (15 %) и Белгия (16 %) са най-малко склонни да направят това.

QA17ab Според Вас какви са причините, поради които хората гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (%)

ЕС-27	БЪДЕТЕ	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	ЕЛ	ES	FR	HR	ТО	КИПЪР	LV	LT	ЛУ	HU	MT	NL	НА	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Това е техен дълг като граждани	38	49	29	17	49	35	38	42	33	41	44	38	39	52	51	61	51	33	34	45	32	27	41	37	37	27	35	37
Те обикновено гласуват на политически избори.	36	25	40	35	46	42	24	41	36	33	35	31	33	33	21	41	34	37	27	35	38	35	29	35	29	25	44	47
Те искат да подкрепят политическа партия	36	36	42	33	36	37	29	33	65	36	29	33	35	58	29	30	29	30	61	42	39	33	34	34	34	30	41	45
Те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори	29	28	29	32	26	33	29	26	37	26	22	29	31	34	38	27	25	27	23	48	29	21	21	25	22	29	43	51
Те искат да подкрепят конкретен кандидат	23	25	33	30	23	15	37	35	39	13	19	29	24	53	30	39	15	22	52	13	31	31	34	30	33	35	38	14
Искат да изразят недоволството си	21	25	10	19	14	20	15	16	16	21	31	23	22	11	17	8	23	14	12	31	19	14	13	20	15	19	15	22
Те искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз	21	16	25	25	27	21	19	19	27	22	17	23	24	12	20	20	23	22	24	23	22	22	23	15	27	24	19	18
Те искат да подкрепят (НАЦИОНАЛНОТО) правителство	16	13	10	13	14	19	16	22	23	12	12	10	21	17	21	17	14	17	26	9	21	14	28	16	17	11	15	9
Те искат да избегнат изборния успех на други политически партии, които не харесват.	16	21	13	18	8	20	16	8	16	15	17	13	10	12	17	16	13	23	15	17	20	14	12	13	10	14	7	21
Политически и обществени въпроси от техен интерес се повдигат по време на предизборната кампания	13	19	14	12	24	14	18	17	14	9	6	17	14	7	13	12	8	14	9	28	20	12	11	16	12	14	23	26
Те искат да изразят недоволство от Европейския съюз	12	13	7	16	12	12	10	8	12	8	13	11	13	5	5	3	10	12	4	23	14	8	8	11	7	12	13	15
Те искат да изразят недоволство от (НАЦИОНАЛНОТО) правителство	11	14	8	10	4	10	6	8	13	7	14	15	10	4	11	4	5	14	10	10	14	13	8	13	7	10	4	6
Те искат да повлияят кой ще стане следващият председател на Европейската комисия	10	11	9	7	10	11	8	10	10	11	8	13	13	4	6	3	7	15	5	7	20	12	13	11	8	9	3	5
Информацията, която са получили по време на кампанията, ги е убедила да отидат на гласуване.	10	11	12	13	12	10	14	16	9	9	6	13	12	3	10	7	6	19	8	10	14	11	9	15	11	16	14	14
Имаше и други важни избори по същото време.	5	10	3	9	13	4	2	8	4	3	2	6	7	1	4	7	2	6	5	6	6	7	4	12	5	3	2	6
Не знам	2	1	3	4	4	1	2	1	1	2	5	2	1	0	2	1	2	2	3	0	1	2	3	0	2	3	2	1
Други (спонтанни)	1	1	0	0	0	1	1	1	0	1	1	0	1	0	1	1	1	0	1	0	0	0	1	1	0	1	0	0
Няма (спонтанно)	1	0	0	3	1	2	2	1	0	2	3	1	1	3	2	2	4	1	1	1	2	0	0	0	1	2	1	2

Делът на респондентите, които казват, че хората гласуват на европейските избори, защото това е техен дълг като граждани, се е увеличил в 14 държави от октомври до ноември 2022 г., най-вече в Люксембург (51 %, + 13 процентни пункта), Литва (61 %, + 10 процентни пункта) и Румъния (37 %, + 8 процентни пункта). Този дял е намалял в осем държави, като най-голям спад се наблюдава в Швеция (37 %, -8 процентни пункта), Португалия (41 %, -8 процентни пункта), Чехия (17 %, -7 процентни пункта). Този дял на респондентите остава стабилен или непроменен в пет държави.

В 12 държави респондентите е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че хората гласуват на европейските избори, защото обикновено гласуват на политически избори. Увеличение с шест процентни пункта се наблюдава във Финландия (44 %) и Литва (41 %), докато този дял е намалял само леко в Кипър (33 %, -4 процентни пункта) и Естония (24 %, -3 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 13 държави.

Увеличаването на дела на респондентите, които казват, че хората гласуват на европейските избори, защото искат да подкрепят политическа партия, се отчита в 12 държави членки. Те са с най-малко десет процентни пункта в Малта (61 %, + 18 процентни пункта), Латвия (29 %, + 13 процентни пункта) и Гърция (65 %, + 10 процентни пункта). Намаление се наблюдава само в Кипър (58 %, -7 процентни пункта) и Чехия (33 %, -5 процентни пункта), докато в 13 държави този дял на респондентите е стабилен или остава непроменен.

В седем държави се наблюдава увеличение на дела на респондентите, които посочват, че желаят да подкрепят конкретен кандидат като причина, която кара хората да гласуват, най-вече Малта (52 %, + 7 процентни пункта), Португалия (34 %, + 6 процентни пункта) и Белгия (25 %, + 6 процентни пункта). Спадът е отчетен в Чехия (30 %, -5 процентни пункта), Словакия (35 %, -4 процентни пункта), Естония (37 %, -3 процентни пункта), Германия (15 %, -3 процентни пункта) и Нидерландия (13 %, -3 процентни пункта). Този дял остава стабилен или непроменен в 15 държави.

Делът на респондентите, които казват, че хората гласуват, за да изразят подкрепата си за Европейския съюз, леко се е увеличил в осем държави от октомври до ноември 2022 г., особено в Естония (19 %, + 5 процентни пункта), Дания, Гърция, Словения (всички 27 %, -4 процентни пункта) и Кипър (12 %, -4 процентни пункта). Този дял на респондентите е намалял в пет държави, по-специално в Малта (24 %, -10 процентни пункта), Люксембург (23 %, -5 процентни пункта) и Швеция (18 %, -4 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 14 държави.

Понастоящем респондентите са по-склонни, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че хората гласуват на европейските избори, за да изразят недоволството си в Люксембург (23 %, + 6 процентни пункта), Швеция (22 %, + 5 процентни пункта), Латвия (17 %, + 5 процентни пункта) и Нидерландия (31 %, + 3 процентни пункта). Обратно, този дял е намалял в Гърция (16 %, -7 процентни пункта), Франция (31 %, -4 процентни пункта), Италия (22 %, -4 процентни пункта), България (10 %, -4 процентни пункта) и Германия (20 %, -3 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 18 държави членки.

Социално-демографският анализ показва, че жените са малко по-склонни от мъжете да кажат, че хората гласуват на европейските избори, защото това е техен дълг като граждани (40 % спрямо 36 %). Освен това респондентите на възраст 55 или повече години са по-склонни да кажат, че хората гласуват, защото това е техен дълг като граждани (40 % спрямо 35 % от лицата на възраст 15—24 години) и че обикновено гласуват на политически избори (39 % спрямо 32 %), докато тези на възраст 15—24 години са най-склонни да посочат, че искат да променят нещата като причина (33 % спрямо 28 % от лицата на възраст 55 или повече години).

Колкото по-дълго респондентите остават в редовна форма на образование, толкова по-вероятно е хората да гласуват, защото искат да променят нещата (31 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години спрямо 25 % от тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади) и защото искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз (24 % спрямо 17 %).

Респондентите, които изпитват най-малко трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да кажат, че хората гласуват, защото това е техен дълг като граждани (40 % спрямо 32—33 % от тези, които изпитват трудности от време на време или по-често), защото обикновено гласуват на политически избори (38 % срещу 31—34 %) и защото искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз (23 % спрямо 18 %). От друга страна, тези, които изпитват трудности през по-голямата част от времето, са по-склонни да споменат, че искат да подкрепят конкретен кандидат като причина за гласуване (28 % спрямо 21 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения).

Накрая, тези, които са гласували на последните европейски избори, са по-склонни от тези, които не са гласували, да гласуват, защото е техен дълг като граждани (43 % срещу 28 %), защото обикновено гласуват на политически избори (39 % срещу 32 %), да подкрепят политическа партия (38 % спрямо 33 %), да променят нещата (31 % срещу 26 %) и да изразят подкрепата си за Европейския съюз (23 % срещу 18 %).

QA17ab Според Вас какви са причините, поради които хората гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (% — ЕС-27)

Това е техен дълг като граждани	Те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори	Те искат да повлияят кой ще стане следващият председател на Европейската комисия	Искат да изразят недоволството си	Те искат да подкрепят (НАЦИОНАЛНОТО) правителство	Те искат да изразят недоволство от (НАЦИОНАЛНОТО) правителство	Те искат да изразят недоволство от Европейския съюз	Те обикновено гласуват на политически избори.	Те искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз	Политически и обществени въпроси от техен интерес се повдигат по време на предизборната кампания	Те искат да избегнат изборния успех на други политически партии, които не харесват.	Те искат да подкрепят политическа партия
ЕС-27	38	29	10	21	16	11	12	36	21	13	16	36
Пол
Човек	36	29	10	21	16	11	13	37	21	14	16	37
Жена	40	30	10	21	16	10	11	35	21	13	15	35
Възраст
15—24	35	33	14	22	15	14	12	32	19	14	17	35
25—39	36	31	11	23	14	11	13	35	20	14	17	36
40—54	36	29	12	21	16	11	13	35	21	14	15	37
55+	40	28	8	19	17	9	11	39	22	13	15	35
Образование (края на)
—15	40	25	8	21	20	9	9	36	17	9	12	35
16—19	37	28	10	21	17	12	12	35	20	12	16	35
20+	39	31	10	20	14	10	13	39	24	16	16	38
Все още учи	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	32	30	11	18	16	11	13	37	24	15	14	36
Мениджъри	41	32	11	20	13	11	13	38	27	16	18	40
Други бели якички	36	31	12	20	18	11	13	36	22	15	15	39
Ръчни работници	35	28	11	23	17	12	12	32	19	12	16	33
Домашни лица	41	28	7	21	16	9	11	34	19	10	11	34
Безработни	35	26	11	26	11	15	13	36	15	11	16	34
Пенсионер	41	27	7	19	18	9	11	40	22	12	15	34
Студенти	36	34	13	23	14	12	12	33	19	16	17	36
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	32	27	10	21	18	13	13	31	18	10	16	35
От време на време	33	27	11	24	17	13	13	34	18	13	16	34
Почти никога/Никога	40	30	10	20	15	9	11	38	23	14	16	37
Имидж на Европейския парламент
Положителен	43	32	12	15	17	8	9	39	29	17	15	37
Неутрален	36	29	10	21	17	11	11	35	19	13	15	35
Отрицателно	32	26	8	32	13	15	20	33	12	9	18	34

Причини да не се гласува на изборите за Европейски парламент

Най-често споменаваната от респондентите причина, поради която хората не гласуват на изборите за Европейски парламент, е убеждението, че техният вот няма да промени нищо (47 %, без промяна от октомври-ноември 2022 г.). Повече от една трета казват, че хората не гласуват, защото не се интересуват от политика като цяло (37 %, + 3 процентни пункта) или защото не вярват в политическата система като цяло (36 %, + 2 процентни пункта).

Други причини, посочени от около една пета или повече, са: те чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (23 %, + 1 процентни пункта), обикновено не гласуват на политически избори, не са убедени от нито една политическа партия или кандидат (и двете 22 %, + 1 процентни пункта), противопоставят се на Европейския съюз (19 %, без промяна), смятат, че Европейският парламент не се справя в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях (19 %, -1 процентни пункта) и не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент (19 %, -2 процентни пункта).

С изключение на процента, който твърди, че не се интересува от политика като цяло, който леко се е увеличил (+ 3 процентни пункта), всички останали цифри остават стабилни от октомври-ноември 2022 г. насам.

Те не се интересуват от политика като цяло Те вярват, че техният вот няма да промени нищо. Те се противопоставят на Европейския съюз Те не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент Те смятат, че Европейският парламент не се занимава в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях. Те не знаят достатъчно за позиционирането на различните политически партии по европейските въпроси. Те нямат време, те са твърде заети Те не се доверяват на политическата система като цяло Те са изправени пред някои практически проблеми, които им пречат да гласуват (трудност да стигнат до избирателните секции, увреждания, здравни проблеми и т.н.) Те не са убедени от нито една политическа партия или кандидат. Не се интересуват от темите, обсъждани по време на кампанията Те чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга. Те обикновено не гласуват на политически избори. Те не са наясно с изборите Те не знаят къде и как да гласуват Не знам Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. QA18ab Според Вас какви са причините, поради които хората не гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (ЕС-27) (%)

В 19 държави членки убеждението, че техният вот няма да промени нищо, е първата най-често споменавана причина хората да не гласуват на европейските избори. В четири държави най-честата причина, посочена от респондентите, е, че те не се интересуват от политика като цяло, докато недоверието в политическата система като цяло заема челно място в списъка в още четири държави.

Във всички страни убеждението, че техният вот няма да промени нищо, е първата или втората най-често споменавана причина, посочвана от респондентите, за хората да не гласуват на европейските избори. Делът варира от 67 % в Нидерландия, 59 % във Финландия и 58 % в Литва, 34 % в Португалия, 35 % в Полша и 37 % в Румъния.

„Те не се интересуват от политика като цяло“ се нареждат в първите три причини, поради които хората не гласуват в 25 страни. Най-високият дял на респондентите, които посочват това, са Литва (51 %), Словения (48 %) и Финландия (46 %). В другия край на спектъра тази причина е най-малко вероятно да бъде посочена в Австрия (29 %), Португалия (31 %) и Полша (32 %).

Те вярват, че техният вот няма да промени нищо. Те не се доверяват на политическата система като цяло Те не се интересуват от политика като цяло QA18ab Според Вас какви са причините, поради които хората не гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (Макс. 4 ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави) Недоверието в политическата система като цяло е сред трите най-добри отговора в 23 държави членки. Гърция (64 %) и Кипър (58 %) се открояват с особено високи дялове, които избират тази причина да не гласуват, следвана от Литва (46 %). Около една четвърт или по-малко дават този отговор в Полша (23 %), Финландия и Швеция (и двете по 27 %).

Респондентите в Дания, Швеция (47 %) и Холандия (41 %) са най-склонни да кажат, че хората не гласуват на европейските избори, защото чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга. От друга страна, 11 % в Испания и 16 % в Полша, Люксембург и Румъния посочват това като причина.

Гърция (48 %) е държавата, в която респондентите са най-склонни да кажат, че хората не гласуват, защото не са убедени от никоя политическа партия или кандидат, следвана от Кипър (36 %) и Австрия (31 %). Най-малко вероятно е респондентите да посочат това като причина в Дания (6 %), Нидерландия (10 %) и Швеция (11 %).

Обикновено гласуването на политически избори най-често се споменава в Полша (31 %), Унгария и Ирландия (и двете по 29 %), докато в Испания (13 %), Малта (14 %), Белгия и Естония (и двете по 15 %).

Най-голям дял от анкетираните казват, че хората не гласуват, защото са против Европейския съюз, се наблюдават в Австрия (36 %), Малта (30 %) и Чехия (29 %). От друга страна, по-малко от един на всеки десет споменава това в Кипър (8 %), Литва и Испания (и двете по 9 %).

Повече от трима на всеки десет в Швеция (36 %), Дания (34 %), Холандия и Португалия (по 31 %) заявяват, че причината хората да не гласуват е, че те не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент. Това е в сравнение с 11 % в Полша, 13 % в Гърция и 14 % в Словакия, които посочват това като причина.

QA18ab Според Вас какви са причините, поради които хората не гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (%)

ЕС-27	БЪДЕТЕ	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	ЕЛ	ES	FR	HR	ТО	КИПЪР	LV	LT	ЛУ	HU	MT	NL	НА	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Те вярват, че техният вот няма да промени нищо.	47	52	42	42	52	46	54	38	55	48	52	41	44	57	50	58	56	39	46	67	41	35	34	37	42	49	59	57
Те не се интересуват от политика като цяло	37	42	35	43	40	35	45	42	37	44	34	40	33	41	39	51	36	43	42	44	29	32	31	33	48	35	46	41
Те не се доверяват на политическата система като цяло	36	41	38	30	29	36	32	30	64	44	32	39	38	58	42	46	31	33	34	45	35	23	36	39	37	31	27	27
Те чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга.	23	28	28	29	47	24	29	17	25	11	24	20	18	21	22	21	16	21	27	41	25	16	22	16	18	22	38	47
Те не са убедени от нито една политическа партия или кандидат.	22	15	27	20	6	26	22	18	48	24	15	25	26	36	18	25	14	21	29	10	31	21	16	29	20	25	17	11
Те обикновено не гласуват на политически избори.	22	15	25	26	20	23	15	29	18	13	25	26	19	23	18	24	20	29	14	18	21	31	20	23	20	18	26	19
Те се противопоставят на Европейския съюз	19	16	24	29	20	22	17	16	26	9	18	16	24	8	14	9	11	15	30	24	36	18	12	14	12	17	16	16
Те не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент	19	22	15	17	34	18	16	16	13	18	20	15	21	18	17	15	15	19	21	31	16	11	31	18	18	14	29	36
Те смятат, че Европейският парламент не се занимава в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях.	19	21	28	24	23	24	22	14	33	11	16	22	18	17	20	16	16	20	20	23	26	17	14	19	15	24	20	24
Те не знаят достатъчно за позиционирането на различните политически партии по европейските въпроси.	14	18	11	10	13	13	9	15	8	12	11	14	16	10	11	7	8	13	14	20	16	14	17	14	12	11	15	23
Не се интересуват от темите, обсъждани по време на кампанията	13	17	12	11	14	15	9	19	9	12	11	14	13	4	9	10	9	19	27	12	18	13	14	15	15	13	10	12
Те нямат време, те са твърде заети	11	10	8	11	12	11	13	18	5	9	7	13	10	6	14	12	12	13	4	11	19	16	8	20	13	16	9	10
Те не са наясно с изборите	9	8	3	7	8	6	9	17	5	10	12	10	10	2	10	5	13	8	2	7	12	8	17	12	9	7	11	17
Те не знаят къде и как да гласуват	8	9	4	7	5	4	8	11	4	8	8	8	11	4	9	3	12	7	4	8	6	10	11	9	10	5	4	6
Те са изправени пред някои практически проблеми, които им пречат да гласуват (трудност да стигнат до избирателните секции, увреждания, здравни проблеми и т.н.)	5	11	5	2	2	2	3	5	8	2	2	10	7	2	4	2	4	7	2	2	11	10	8	14	2	6	3	2
Не знам	2	1	1	3	3	1	2	1	0	1	3	1	2	0	2	1	1	1	1	0	1	2	3	0	2	1	2	1
Други (SPONTANEOUS)	1	0	0	0	1	1	1	0	0	1	2	0	0	0	1	0	1	0	1	0	1	0	0	1	0	0	1	0
Няма (SPONTANEOUS)	1	1	0	2	1	3	1	2	0	1	2	0	0	6	1	2	4	0	1	1	1	0	0	0	1	1	1	1

И накрая, повече от една четвърт в Гърция (33 %), България (28 %) и Австрия (26 %) споменават факта, че хората смятат, че Европейският парламент не се справя в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях. Тези в Испания (11 %), Ирландия и Португалия (и двете 14 %) са най-малко склонни да цитират това като причина да не гласуват.

В 11 държави респондентите са по-склонни, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че хората не гласуват на европейските избори, защото вярват, че техният вот няма да промени нищо. Това важи особено за Малта (46 %, + 14 процентни пункта), Люксембург (56 %, + 12 процентни пункта) и Естония (54 %, + 7 процентни пункта). Този дял на респондентите е намалял във Франция (52 %, -7 процентни пункта), Австрия (41 %, -4 процентни пункта), България (42 %, -3 процентни пункта) и Португалия (34 %, -3 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 12 държави.

Делът на респондентите, които казват, че хората не гласуват, защото не се интересуват от политика като цяло, се е увеличил в 15 държави от октомври до ноември 2022 г., най-вече в Малта (42 %, + 12 процентни пункта), Ирландия (42 %, + 8 процентни пункта) и Швеция (41 %, + 7 процентни пункта). Този дял е намалял само в Португалия (31 %, -5 процентни пункта), Кипър (41 %, -5 процентни пункта) и Гърция (37 %, -4 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в девет държави.

Увеличаването на дела на респондентите, които казват, че хората не гласуват на изборите за Европейски парламент, тъй като те не вярват в политическата система като цяло, се отчита в 14 държави членки. Най-голямо увеличение отново се наблюдава в Малта (34 %, + 9 процентни пункта), следвана от Кипър (58 %, + 7 процентни пункта) и Латвия (42 %, + 7 процентни пункта). Този дял на респондентите е намалял само леко в Словакия (31 %, -3 процентни пункта) и е останал стабилен или непроменен в 12 държави.

Девет държави показват увеличение на дела, които казват, че хората се чувстват така, сякаш това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга като причина, която ги кара да не гласуват. Най-голямо увеличение се наблюдава в Белгия (28 %, + 6 процентни пункта), Естония (29 %, + 5 процентни пункта) и Кипър (21 %, + 5 процентни пункта). Спад се наблюдава в Люксембург (16 %, -7 процентни пункта), Испания (11 %, -4 процентни пункта), Австрия (25 %, -3 процентни пункта) и Чехия (29 %, -3 процентни пункта). Тази цифра остава стабилна или непроменена в 14 държави.

Респондентите в седем държави понастоящем са по-склонни, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че хората не гласуват, защото не са убедени от нито една политическа партия или кандидат, най-вече в Малта (29 %, + 9 процентни пункта) и Латвия (18 %, + 6 процентни пункта). Този дял леко намалява в Испания (24 %, -4 процентни пункта) и Дания (6 %, -3 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 18 държави.

В осем държави делът на респондентите, които посочват, че хората обикновено не гласуват на политически избори като причина да не гласуват на европейските избори, се е увеличил, особено в Литва (24 %, + 8 процентни пункта), Словения (20 %, + 7 процентни пункта), Унгария (29 %, + 6 процентни пункта) и Латвия (18 %, + 6 процентни пункта). Този дял леко е намалял в Малта (14 %, -4 процентни пункта), Чехия (26 %, -3 процентни пункта) и Португалия (20 %, -3 процентни пункта) и остава стабилен или непроменен в 16 държави членки.

Респондентите в Латвия (14 %, + 6 процентни пункта) са по-склонни, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че хората не гласуват, защото са против Европейския съюз, докато тези в Малта (30 %, -6 процентни пункта) понастоящем са по-малко склонни да го направят. В Люксембург има спад в пропорциите на респондентите, които посочват като причини, които не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент (15 %, -7 процентни пункта) и считат, че Европейският парламент не се справя в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях (16 %, -5 процентни пункта). В Гърция (33 %, + 5 процентни пункта) респондентите са по-склонни да кажат, че хората не гласуват, защото смятат, че Европейският парламент не се занимава достатъчно с проблеми, които засягат хора като тях.

Респондентите на възраст 15—24 години са най-склонни да кажат, че хората не гласуват на европейските избори, тъй като не се интересуват от политика като цяло (42 % спрямо 35—37 % от по-възрастните респонденти) и най-малко вероятно да кажат, че вотът им няма да промени нищо (42 % срещу 45—48 %), недоверие към политическата система като цяло (30 % срещу 36—38 %) и се противопоставят на Европейския съюз (15 % срещу 19—20 %).

Колкото по-дълго респондентите продължават да се обучават на пълно работно време, толкова по-вероятно е да споменат убеждението, че техният вот няма да промени нищо (49 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години спрямо 43 % от завършилите 15-годишна възраст или по-млади), чувството, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (29 % спрямо 16 %), не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент (22 % срещу 16 %) и убеждението, че Европейският парламент не се справя достатъчно с проблемите, които засягат хора като тях (21 % срещу 16 %) като причини, поради които хората не гласуват. Въпреки това респондентите, които са напуснали образованието си на възраст 15 години или по-млади, са по-склонни да кажат, че хората не гласуват, защото не са убедени от никоя политическа партия или кандидат (25 % спрямо 20 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години).

Респондентите, които изпитват най-малко трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да кажат, че хората не гласуват, защото не се интересуват от политика като цяло (38 % спрямо 33 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време) и защото чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (25 % спрямо 16 %). Обратното важи за недоверието в политическата система като цяло (41 % от тези, които изпитват трудности през повечето време, спрямо 35 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения) и не са убедени от нито една политическа партия или кандидат (27 % срещу 21 %).

Тези, които често говорят за европейски политически въпроси, са по-склонни от тези, които никога не правят това, да казват, че хората не гласуват, защото чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (25 % спрямо 20 %) и защото смятат, че Европейският парламент не се справя достатъчно с проблемите, които засягат хора като тях (25 % спрямо 14 %).

И накрая, респондентите, които са гласували на последните европейски избори, са по-склонни от тези, които не са гласували, да кажат, че хората вярват, че техният вот няма да промени нищо (49 % срещу 43 %) и чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (25 % спрямо 18 %).

QA18ab Според Вас какви са причините, поради които някои хора не гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (% — ЕС-27)

Те не се интересуват от политика като цяло	Те вярват, че техният вот няма да промени нищо.	Те се противопоставят на Европейския съюз	Те не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент	Те смятат, че Европейският парламент не се занимава в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях.	Те не знаят достатъчно за позиционирането на различните политически партии по европейските въпроси.	Те не се доверяват на политическата система като цяло	Те не са убедени от нито една политическа партия или кандидат.	Те чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга.
ЕС-27	15	6	6	0	1	1	36	22	23
Пол
Човек	16	7	5	0	1	1	37	22	22
Жена	15	6	6	0	1	1	35	23	23
Възраст
15—24	16	10	7	0	0	0	30	24	23
25—39	15	7	6	0	1	1	36	21	24
40—54	16	6	5	0	1	1	36	23	24
55+	15	5	5	0	1	1	38	22	21
Образование (края на)
—15	14	5	5	1	1	1	40	25	16
16—19	15	6	5	0	1	1	37	23	19
20+	16	6	6	0	1	1	36	20	29
Все още учи	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	15	6	5	0	0	1	37	21	24
Мениджъри	16	7	4	0	1	0	37	19	28
Други бели якички	15	8	6	0	1	0	36	23	26
Ръчни работници	15	7	5	0	1	1	36	23	20
Домашни лица	13	4	5	1	0	1	39	25	16
Безработни	15	4	5	1	1	1	40	25	19
Пенсионер	15	4	5	1	1	1	37	22	21
Студенти	17	11	8	0	0	0	30	23	25
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	15	7	5	1	1	1	41	27	16
От време на време	14	7	6	0	1	1	38	25	20
Почти никога/Никога	16	6	5	0	1	1	35	21	25
Имидж на Европейския парламент
Положителен	17	6	6	0	1	1	34	22	26
Неутрален	14	7	6	0	1	1	35	22	22
Отрицателно	14	5	3	1	2	1	43	24	19

3.2. Акцент върху младежта

Този раздел се съсредоточава по-специално върху нагласите към изборите, и по-специално към следващите европейски избори, сред най-младите респонденти (т.е. тези на възраст между 15 и 24 години) и прави сравнение между резултатите, наблюдавани сред европейската младеж, и тези, наблюдавани сред общото население. Евробарометър след изборите за Европейски парламент от 2019 г. установи, че въпреки че по-възрастните граждани са имали най-голяма вероятност да гласуват на последните европейски избори, увеличението на избирателната активност между 2014 г. и 2019 г. е най-силно сред младите хора на възраст под 25 години (42 %, + 14 процентни пункта) — фактор, който спомогна за постигането на най-високата обща избирателна активност на европейските избори от 1994 г. насам27 Резултатите от проучването на Евробарометър след изборите на Европейския парламент (EB 91.5), проведено през юни 2019 г., са достъпни на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2312 . Ето защо изглежда от решаващо значение да се наблюдават нагласите в тази възрастова група, за да се разберат по-цялостно тенденциите в изборното и политическото участие в целия ЕС.

Повече от четирима от всеки десет респонденти на възраст между 15 и 24 години (42 %) заявяват, че е от голямо значение за тях лично да гласуват на европейските избори, докато 13 % отдават слабо значение на тези избори. Поради това е малко по-малко вероятно младите респонденти (48 %) да придадат голямо значение на европейските избори.

Октомври/ноември 2022 г. Еволюция март 2023 г. Март 2023 г. Деца на възраст между 15 и 24 години QA16a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което изобщо не е важно за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (% — общо „Високо значение (8—10)“) Почти шест от всеки десет от най-младите респонденти (58 %) отдават голямо лично значение на гласуването на национални избори, а по-малко от един на всеки десет (8 %) заявява, че гласуването на тези избори е маловажно. За пореден път е по-малко вероятно хората на възраст между 15 и 24 години (67 %) да отдават голямо значение на гласуването.

Октомври/ноември 2022 г. Еволюция март 2023 г. Март 2023 г. Деца на възраст между 15 и 24 години QA16b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата страна)? (% — общо „Високо значение (8—10)“) Следователно, какъвто е случаят с резултатите сред населението като цяло, младите респонденти са по-склонни да признаят значението на националните избори, отколкото на изборите за Европейски парламент.

Равните пропорции казват, че те са заинтересовани (49 %) и не се интересуват (49 %) от тези избори. По-специално 13 % заявяват, че са „много заинтересовани„, а 36 % — донякъде заинтересовани, докато 16 % „изобщо не проявяват интерес„, а 33 % са „не много заинтересовани“. При сравняването на тези данни с тези, открити сред общото население, изглежда ясно, че е по-малко вероятно децата на възраст между 15 и 24 години (56 %) да проявяват интерес, въпреки че делът на тези, които казват, че са „много“ заинтересовани, е малко по-близък до този, наблюдаван за цялата извадка (15 %).

ЕС-27 15—24 години Много заинтересован Донякъде заинтересован Не е много заинтересован Изобщо не се интересувам Не знам QA15 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27)

На въпроса за датата на следващите европейски избори близо една четвърт от най-младите респонденти (24 %) дават правилния отговор от май или юни 2024 г., докато 15 % правилно посочват годината, но не и месеца, а около една четвърт (27 %) дават неправилен отговор. Това показва, че е малко по-малко вероятно хората на възраст между 15 и 24 години да са наясно с точната дата на следващите избори (24 % спрямо 28 %).

ЕС-27 15—24 години Тази година/по-късно тази година/през 2023 г. Следващата година/през 2024 г./всеки месец през 2024 г. (но май или юни) През май или юни 2024 г. След две години/през 2025 г./всеки месец през 2025 г. Друго/Друга дата Не знам QA14 Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27) Вероятността да гласуват на следващите европейски избори е по-малка сред най-младите респонденти, отколкото сред общото население, като 55 % от 15—24-годишните заявяват, че вероятно ще гласуват, ако следващите европейски избори се проведат следващата седмица (в сравнение със средно 67 %). Въпреки това следва да се отбележи, че 6 % от тези респонденти заявяват, че все още не отговарят на условията за гласуване.

Вероятно гласоподавателите все още представляват абсолютно мнозинство от младите респонденти, докато само около една пета (21 %) казват, че няма вероятност да гласуват (в сравнение със средно 17 %).

ЕС-27 15—24 години Общо „Likely“ (7—10) Общо „неутрални“ (5—6) Общо „не е вероятно“ (1—4} Не знам Въпрос 22 Ако следващите европейски избори ще се проведат следващата седмица, каква е вероятността да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (% — ЕС-27) Класирането на причините, поради които хората гласуват на европейските избори, както е изразено от респондентите на възраст 15—24 години, е малко по-различно от наблюдаваното сред общото население. Като задължение като граждани (35 % в сравнение със средно 38 %) и желаещи да подкрепят политическа партия (35 % спрямо 36 %) все още са в първите три причини, посочени от лицата на възраст между 15 и 24 години. Въпреки това, тези респонденти са по-склонни от средното да кажат, че хората гласуват, защото искат да променят нещата (33 % спрямо 29 %), което се нарежда на трето място сред посочените причини. И обратно, въпреки че обикновено гласуването на политически избори е на четвърто място (32 %), най-младите респонденти са по-малко склонни да споменат това, отколкото общото население (36 %).

Други причини, избрани от около една пета, са желанието за изразяване на недоволство (22 % спрямо средно 21 %) и желанието да се подкрепи конкретен кандидат (21 % спрямо 23 %).

И накрая, заслужава да се отбележи, че най-младите респонденти са по-склонни от средното да кажат, че хората гласуват на европейските избори, защото искат да повлияят кой ще стане следващия председател на Европейската комисия (14 % спрямо 10 %).

ЕС-27 15—24 години Това е техен дълг като граждани Те искат да променят нещата, като гласуват на европейските избори Те обикновено гласуват на политически избори. Те искат да подкрепят политическа партия Те искат да подкрепят конкретен кандидат Искат да изразят недоволството си Те искат да изразят подкрепата си за Европейския съюз Те искат да избегнат изборния успех на други политически партии, които не харесват. Те искат да подкрепят (НАЦИОНАЛНОТО) правителство Политически и обществени въпроси от техен интерес се повдигат по време на предизборната кампания Те искат да изразят недоволство от Европейския съюз Те искат да изразят недоволство от (НАЦИОНАЛНОТО) правителство Информацията, която са получили по време на кампанията, ги е убедила да отидат на гласуване. Не знам Те искат да повлияят кой ще стане следващият председател на Европейската комисия Имаше и други важни избори по същото време. QA17ab Според Вас какви са причините, поради които хората гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

Сред общото население респондентите са най-склонни да кажат, че хората не гласуват на европейските избори, защото вярват, че техният вот няма да промени нищо, не се интересуват от политиката като цяло или не се доверяват на политическата система като цяло. Това класиране като цяло е еднакво сред най-младите респонденти, въпреки че разликите могат да се наблюдават в пропорциите, които избират всяка от тези причини. По-специално, 15—24-годишните са по-склонни от средното да кажат, че хората не гласуват, защото не се интересуват от политика като цяло (42 % срещу 37 %), което прави това най-често споменаваната причина сред младите хора. Въпреки това, въпреки че убеждението, че техният вот няма да промени нищо, е общата основна причина, най-младите респонденти са по-малко склонни да споменат това, отколкото общото население (42 % срещу 47 %), и същото важи и за недоверието в политическата система като цяло (30 % спрямо 36 %).

Други причини, посочени от най-малко една пета от най-младите респонденти, са: това, че не са убедени от нито една политическа партия или кандидат (24 % в сравнение със средно 22 %), усещането, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга (23 % спрямо 23 %), обикновено не гласуват на политически избори (23 % спрямо 22 %) и не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент (20 % спрямо 19 %).

Сред другите причини е да се отбележи, че е по-малко вероятно хората на възраст между 15 и 24 години да кажат, че хората не гласуват, защото са против Европейския съюз (15 % срещу 19 %), но са по-склонни да кажат, че това е така, защото им липсва време или са твърде заети (15 % срещу 11 %) и защото не са наясно с изборите (14 % срещу 9 %).

ЕС-27 15—24 години Те не се интересуват от политика като цяло Те вярват, че техният вот няма да промени нищо. Те се противопоставят на Европейския съюз Те не знаят много добре каква е ролята на Европейския парламент Те смятат, че Европейският парламент не се занимава в достатъчна степен с проблеми, които засягат хора като тях. Те не знаят достатъчно за позиционирането на различните политически партии по европейските въпроси. Те нямат време, те са твърде заети Те не се доверяват на политическата система като цяло Те са изправени пред някои практически проблеми, които им пречат да гласуват (трудност да стигнат до избирателните секции, увреждания, здравни проблеми и т.н.) Те не са убедени от нито една политическа партия или кандидат. Не се интересуват от темите, обсъждани по време на кампанията Те чувстват, че това, което се случва в Европейския парламент, не ги засяга. Те обикновено не гласуват на политически избори. Те не са наясно с изборите Те не знаят къде и как да гласуват Не знам QA18ab Според Вас какви са причините, поради които някои хора не гласуват на европейските избори? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

3.3. Поведение при гласуване

Честота на гласуване на местни/регионални, национални и европейски избори

Когато описват поведението си при гласуването през последните години на местно, регионално, национално или европейско равнище, половината от респондентите (50 %, без промяна от октомври-ноември 2022 г.) казват, че винаги гласуват. Близо четири на всеки десет (38 %, без промяна) казват, че често гласуват, или „по-голямата част от времето„(25 %, -1 процентни пункта) или „от време на време„(13 %, + 1 процентни пункта), докато около един на всеки десет (11 %, без промяна) казва, че „рядко“ (6 %, без промяна) или „никога“ (5 %, без промяна).

Тези дялове са стабилни или непроменени в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. и са в съответствие с тези, наблюдавани в подобен момент (април 2018 г.) преди изборите за Европейски парламент през 2019 г., когато 50 % заявяват, че винаги гласуват, а 35 %, че често гласуват.

Бяхте твърде млад, за да гласувате преди (SPONTANEDUS) 1 Никога не гласувайте 5 Рядко гласувате 6 Вие гласувате от време на време 13 Вие гласувате през по-голямата част от времето 25 Вие систематично гласувате 50 QA19 Нека сега да поговорим за личното ви поведение при гласуване. Кое от изброените по-долу описва най-добре поведението Ви при гласуването през последните години, независимо дали на местно или регионално, национално или европейско равнище? (% — ЕС-27) Респондентите в Швеция (85 %), Нидерландия (81 %) и Дания (79 %) са най-склонни да кажат, че винаги гласуват на избори на местно или регионално, национално или европейско равнище. Това поведение при гласуването е по-слабо разпространено в Хърватия (25 %), България (26 %) и Словакия (30 %). Делът на респондентите, които рядко или никога не гласуват, е най-висок във Франция, Латвия (по 17 %), България, Хърватия и Люксембург (всички 16 %), докато те са най-ниските в Швеция (1 %), Нидерландия (2 %) и Дания (4 %).

Общо „Не гласувайте често или никога“ Общо гласуване „alwavs“ Общо „Често гласуване“ Общо „Други“ Не знам QA19 Нека сега да поговорим за личното ви поведение при гласуване. Кое от изброените по-долу описва най-добре поведението Ви при гласуването през последните години, независимо дали на местно или регионално, национално или европейско равнище? (%)

QA19 Нека сега да поговорим за личното ви поведение при гласуване. Кое от изброените по-долу описва най-добре поведението Ви при гласуването през последните години, независимо дали на местно или регионално, национално или европейско равнище? (%)

Систематично гласувате	Гласувате през по-голямата част от времето	Гласувате от време на време	Рядко гласувате	Никога не гласуваш	Зависи/Вие гласувате само на определени избори (SPONTANEOUS)
Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.	Март 2023 г.	Раздвижи се. Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г.
ЕС-27	50	0	25	-1	13	1	6	0	5	0	0	0
БЪДЕТЕ	68	2	16	0	7	0	3	-1	3	-2	0	0
BG	26	-1	33	-2	23	2	12	-1	4	1	0	0
CZ	34	-3	34	2	15	3	8	-2	7	0	0	-1
DK	79	1	14	-1	3	-1	2	1	2	1	0	0
DE	54	-3	23	-3	12	4	5	1	5	1	1	0
EE	45	13	25	0	15	-6	9	-5	5	-3	0	0
IE	51	-4	27	2	10	1	4	-1	7	2	0	0
ЕЛ	67	-2	19	0	8	3	3	0	2	0	0	0
ES	52	-6	24	3	8	1	6	0	7	1	1	1
FR	50	2	22	-3	10	1	8	1	9	-2	0	0
HR	25	-8	35	3	23	4	10	0	6	1	0	0
ТО	42	-2	31	1	15	2	8	1	3	-1	0	-1
КИПЪР	56	2	21	1	11	1	3	-4	8	1	1	1
LV	40	-15	25	3	17	7	10	3	7	1	0	0
LT	52	8	25	-5	13	1	5	0	4	-3	0	0
ЛУ	54	2	21	-3	8	0	8	1	8	1	0	0
HU	48	-5	27	4	12	-1	7	2	5	0	0	0
MT	62	-3	21	-3	10	4	4	1	2	0	0	0
NL	81	4	14	-3	2	-1	1	0	1	-1	0	0
НА	37	-2	34	-1	18	0	4	-1	5	3	0	0
PL	35	5	26	-4	24	-3	8	-1	5	3	0	0
PT	46	2	35	2	9	-4	4	-1	6	1	0	0
RO	45	13	24	-7	16	-4	9	-5	3	1	0	0
SI	43	4	29	-2	12	-1	9	1	6	-2	0	0
SK	30	-3	30	-3	24	5	7	-1	6	1	0	0
FI	62	10	25	-2	7	-2	3	-3	3	-2	0	0
SE	85	-4	12	4	2	0	0	-1	1	1	0	0

Делът на хората, които винаги гласуват на избори, нараства с възрастта, като 57 % от хората на възраст 55 или повече години казват, че винаги гласуват, в сравнение с 37 % от тези на възраст между 15 и 24 години.

Образователните нива също играят роля, когато става въпрос за поведение при гласуване. Тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да кажат, че винаги гласуват, отколкото тези, които са завършили 19 или по-млади години (61 % срещу 44—49 %).

Мениджърите (63 %) са най-склонни да гласуват систематично, особено в сравнение с безработните (35 %). Налице е и разлика по отношение на финансовите условия на респондентите, като тези, които рядко или никога не срещат трудности при плащането на сметките си, са по-склонни от тези, които срещат трудности да кажат, че винаги гласуват (59 % спрямо 34—37 %).

Усещането, че гласът на човек има значение и удовлетворението от демокрацията в ЕС и в тяхната страна, също са черти, които съпътстват по-високата склонност към гласуване на избори. Например 61 % от тези, които са съгласни, че гласът им има значение в тяхната страна, винаги гласуват, в сравнение с 36 % от тези, които не са съгласни. Същото се отнася и за образа, който респондентите имат на Европейския парламент, като 63 % от тези, които имат положителен имидж, заявяват, че винаги гласуват, в сравнение с 39 % от тези, които имат отрицателен имидж.

Обявена избирателна активност на изборите за Европейски парламент през 2019 г. и на последните национални избори

60 % (-1 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) заявяват, че са гласували на последните европейски избори през май 2019 г., докато 36 % (+ 1 процентни пункта) заявяват, че не са гласували.

Следва да се отбележи, че този дял е по-висок от действителната избирателна активност на последните европейски избори (50,6 %), което показва, че редица лица, които не са гласували (включително част от лицата, които не са били на възраст за гласуване), са докладвали, че са гласували в настоящото проучване.

Не знам 2 Общо „задоволени“ 33 Общо „Не са удовлетворени“ 65 QA24.1 Колко сте удовлетворени или не от мерките, предприети досега за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от... (НАЦИОНАЛНОТО) правителство? (ЕС-27) (%) Във всички страни мнозинството от респондентите заявяват, че са гласували на последните европейски избори. Най-високият дял на респондентите се наблюдава в Нидерландия (81 %), Белгия (78 %) и Дания (77 %). От друга страна, по-малко от половината казват, че са гласували в Чехия (47 %), Словения (48 %), Франция и Словакия (и двете 49 %).

Общо „задоволени“ Общо „не са удовлетворени“ Не знам QA24.1 Колко сте удовлетворени или не от мерките, предприети досега за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от... (НАЦИОНАЛНОТО) правителство? (%)

Респондентите в шест държави вече са по-склонни да кажат, че са гласували на последните европейски избори, отколкото през октомври-ноември 2022 г., най-вече в Естония (55 %, + 15 процентни пункта), Литва (64 %, + 8 процентни пункта), Нидерландия (81 %, + 7 процентни пункта) и Румъния (68 %, + 7 процентни пункта). Този дял е намалял в шест държави и с пет процентни пункта в Хърватия (51 %), Швеция (69 %) и Малта (74 %).

Обявената избирателна активност е по-висока, когато става въпрос за национални избори. Близо осем на всеки десет (79 %, -1 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.) заявяват, че са гласували на последните национални избори, докато около една пета (19 %, + 1 процентни пункта) казват, че не са гласували.

Много доволен 4 Сравнително удовлетворени 28 Не е много доволен 34 Изобщо не са удовлетворени 23 Не знам 11 Въпрос 24.2 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от...ЕС? (ЕС-27) (%)

Мнозинството във всички държави членки заявяват, че са гласували на последните национални избори, като най-голям дял е регистриран в Нидерландия (93 %), Дания (92 %) и Швеция (91 %). Обявената избирателна активност на националните избори е най-ниска в Люксембург (61 %), Хърватия (68 %) и Латвия (70 %).

Общо „задоволени“ Общо „не са удовлетворени“ Не знам Въпрос24.1 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например нарастващите цени на храните или енергията) от...ЕС? (%)

Делът на респондентите, които твърдят, че са гласували на последните национални избори, се е увеличил в осем държави от октомври до ноември 2022 г. насам. За пореден път Естония (73 %, + 12 процентни пункта) и Литва (76 %, + 6 процентни пункта) са държавите, в които декларираната избирателна активност се е увеличила най-много. Обратно, този дял е намалял в още осем държави, най-значително в Латвия (70 %, -9 процентни пункта), Хърватия (68 %, -7 процентни пункта) и Швеция (91 %, -6 процентни пункта).

Социално-демографският анализ показва, че декларираната избирателна активност е по-висока сред респондентите на възраст 55 или повече години (87 % национални, 69 % европейски), отколкото сред лицата на възраст 25—39 години (80 % национални, 59 % европейски). Въпреки това цифрите са най-ниски сред лицата на възраст 15—24 години (45 % национални, 23 % европейски), въпреки че това може да се дължи на факта, че някои от тези респонденти не са били на възраст за гласуване по време на тези избори.

Нивото на образование също играе роля в нивото на декларираната избирателна активност, като тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да кажат, че са гласували на всеки от тези избори, в сравнение с тези, които са завършили 15 или по-млади години (89 % спрямо 77 % национални, 74 % спрямо 58 % европейци).

Мениджърите (90 % национални, 76 % европейски) са най-склонни да кажат, че са гласували, особено в сравнение с безработните (61 % национални, 46 % европейски). Колкото повече респондентите имат финансови затруднения, толкова по-малко вероятно е да кажат, че са гласували. Например 84 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си, заявяват, че са гласували на национални избори, в сравнение с 67 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време.

Обявената избирателна активност е свързана и с усещането, че гласът на човек има значение и удовлетворение от демокрацията на равнището на ЕС и на национално равнище. Например 68 % от тези, които са доволни от демокрацията в ЕС, заявяват, че са гласували на последните европейски избори, в сравнение с 53 % от тези, които не са доволни. Освен това респондентите, които имат положителен имидж за Европейския парламент, са по-склонни да кажат, че са гласували на последните европейски избори, отколкото тези, които имат отрицателен имидж (74 % спрямо 52 %).

QA24.1 По една или друга причина някои хора (нашата страна) не гласуваха на последните избори. Вие самият гласувахте ли в последния... Европейски избори през май 2019 г.? (% — ЕС-27)

Да	Не	Не знам
ЕС-27	60	36	4
Пол
Човек	61	36	3
Жена	60	36	4
Възраст
15—24	23	71	6
25—39	59	38	3
40—54	66	31	3
55+	69	27	4
Образование (края на)
—15	58	39	3
16—19	60	37	3
20+	74	23	3
Все още учи	26	68	6
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	69	28	3
Мениджъри	76	21	3
Други бели якички	64	33	3
Ръчни работници	56	40	4
Домашни лица	56	41	3
Безработни	46	51	3
Пенсионер	70	27	3
Студенти	26	68	6
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	47	49	4
От време на време	54	42	4
Почти никога/Никога	66	31	3
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	74	23	3
Не съм съгласен/на	59	47	3
Гласът ми се брои в (Нашата страна)
Съгласен съм	70	27	3
Не съм съгласен/на	49	48	3
Удовлетвореност от демокрацията в страната
Удовлетворен	67	30	3
Неудовлетворени	53	43	4
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	68	29	3
Неудовлетворени	53	43	4
Имидж на Европейския парламент
Положителен	74	23	3
Неутрален	53	42	5
Отрицателно	52	45	3

Въпрос24.2 По една или друга причина някои хора (нашата страна) не гласуваха на последните избори. Вие самият гласувахте ли в последния... Национални избори? (% — ЕС-27)

Да	Не	Не знам
ЕС-27	79	19	1
Пол
Човек	79	20	1
Жена	79	19	2
Възраст
15—24	45	50	5
25—39	80	19	1
40—54	83	16	1
55+	87	12	1
Образование (края на)
—15	77	21	2
16—19	80	18	1
20+	89	10	1
Все още учи	47	48	5
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	87	12	1
Мениджъри	90	9	1
Други бели якички	85	14	1
Ръчни работници	77	21	2
Домашни лица	72	27	1
Безработни	61	36	3
Пенсионер	87	12	1
Студенти	47	48	5
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	67	30	3
От време на време	72	26	2
Почти никога/Никога	84	15	1
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	88	11	1
Не съм съгласен/на	74	25	1
Гласът ми се брои в (Нашата страна)
Съгласен съм	88	11	1
Не съм съгласен/на	69	30	1
Удовлетвореност от демокрацията в страната
Удовлетворен	83	16	1
Неудовлетворени	75	23	2
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	83	16	1
Неудовлетворени	76	23	1

Основни причини да не участвате в избори или референдуми

Респондентите, които заявяват, че често, рядко или никога не гласуват на избори на местно или регионално, национално или европейско равнище, също бяха попитани основните причини да не участват в избори или референдум през последните пет години. Мнозинството от тези респонденти (56 %, без промяна от октомври-ноември 2022 г.) заявяват, че не са гласували по практически или лични причини, докато близо три от всеки десет (28 %, + 1 процентни пункта) посочват идеологически или политически причини. Един на всеки десет (-1 процентни пункта) спонтанно казва, че нито една от двете причини не е приложима към техния случай или че винаги са гласували през последните пет години.

Вие не гласувахте по идеологически или политически причини 28. Не сте гласували по практически или лични причини 56 И по двете причини {SPONTANEOUS} 3 Нито един от вас/Винаги сте гласували през последните пет години (SPONTANEOUS) 10 Не знам 3 QA20 Ако не сте участвали в избори или референдум през последните пет години, каква е основната причина? (% — ЕС-27)

Тези стойности останаха стабилни от октомври до ноември 2022 г. Както е отбелязано и в последния доклад, в сравнение с април 2018 г. по-голям дял сега казва, че основните причини да не се гласува са били практически или лични (56 % спрямо 41 %) или идеологически или политически (28 % спрямо 23 %).

Във всички, с изключение на една страна, мнозинството заявява, че не е участвало в избори или референдум през последните пет години поради практически или лични причини. Този дял варира от около седем на десет или повече в Нидерландия (78 %), Словения (70 %) и Полша (69 %), до половината или по-малко в Германия, Португалия (и двете 46 %), Кипър и Финландия (и двете по 50 %). Малта (33 %) е единствената държава, в която тази причина се посочва от малцинство, а мнозинството казва, че причините са предимно идеологически или политически (43 %).

Октомври/ноември 2022 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. QA20 Ако не сте участвали в избори или референдум през последните пет години, каква е основната причина? (% — не сте гласували по практически или лични причини)

След Малта повече от една трета казват, че причините за неучастието са идеологически или политически във Франция (36 %), Германия и Люксембург (и двете 34 %). Най-ниските проценти, които се позовават на това като причина, се наблюдават в Естония, Финландия (и двете 14 %) и Словакия (15 %).

В десет държави делът на респондентите, които не са участвали в избори или референдуми през последните пет години по практически или лични причини, се е увеличил от октомври-ноември 2022 г. насам. Това важи особено за Малта (33 %, + 10 процентни пункта), Швеция (62 %, + 10 процентни пункта) и Франция (55 %, + 9 процентни пункта). За разлика от това този дял е намалял в шест държави и най-вече в Кипър (50 %, -10 процентни пункта).

Респондентите в Полша (22 %, + 6 процентни пункта), Германия (34 %, + 4 процентни пункта) и Румъния (27 %, + 3 процентни пункта) е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да споменат идеологически или политически причини да не гласуват. Този дял е намалял в девет държави, особено в Швеция (17 %, -9 процентни пункта), Малта (43 %, -9 процентни пункта) и Франция (36 %, -6 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. QA20 Ако не сте участвали в избори или референдум през последните пет години, каква е основната причина? (% — не сте гласували по идеологически или политически причини)

Най-честите причини във всички групи да не участват в избори или референдум през последните пет години са практически или лични, а не идеологически или политически.

По-специално, мъжете са по-склонни от жените да кажат, че не са гласували по идеологически или политически причини (30 % спрямо 26 %), докато най-младите респонденти са най-малко склонни да го направят (21 % спрямо 27—32 % от лицата на възраст 25 или повече години), но най-вероятно да споменат практически или лични причини (68 % спрямо 51—59 %). Безработните (32 %) и тези, които имат затруднения да плащат сметките си от време на време или по-често (30—31 %) са най-склонни да кажат, че не са гласували по идеологически или политически причини.

Пропорциите, които не са гласували по идеологически или политически причини, също са високи сред тези, които често говорят за европейски политически въпроси (33 % спрямо 26 % от тези, които никога не го правят), тези, които имат отрицателен имидж на ЕС (41 % спрямо 21 % от тези, които имат положителен имидж) и тези, които имат отрицателен имидж на Европейския парламент (39 % спрямо 23 % от тези, които имат положителен имидж).

QA20 Ако не сте участвали в избори или референдум през последните пет години, каква е основната причина? (% — ЕС-27)

Не сте гласували по идеологически или политически причини.	Не сте гласували по практически или лични причини.	Не знам
ЕС-27	28	56	3
Пол
Човек	30	55	3
Жена	26	58	3
Възраст
15—24	21	68	3
25—39	29	59	2
40—54	32	51	2
55+	27	55	3
Образование (края на)
—15	25	60	3
16—19	31	54	2
20+	27	56	3
Все още учи	21	68	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	29	51	5
Мениджъри	30	59	3
Други бели якички	29	56	2
Ръчни работници	30	54	3
Домашни лица	24	62	3
Безработни	32	54	4
Пенсионер	26	56	3
Студенти	21	68	4
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	30	56	4
От време на време	31	54	3
Почти никога/Никога	25	59	2
Говорете за европейски политически въпроси
Често	33	55	1
Понякога	28	55	3
Никога	26	59	3
Имидж на ЕС
Pвосъчни	21	61	3
Неутрален	27	58	3
Отрицателно	41	47	2
Имидж на Европейския парламент
Pвосъчни	23	59	2
Неутрален	26	59	3
Отрицателно	39	48	3

Практически причини да не се гласува на избори или референдуми

Запитани по-подробно за практическите причини да не гласуват на избори или референдум, най-често срещаните отговори, които тези респонденти дават, са, че са били на почивка или извън дома (19 %), че са болни или са имали здравословен проблем (16 %, без промяна) или че са били твърде заети или е трябвало да работят (16 %). Други причини, посочени от повече от един на всеки десет, са свързани със семейни или развлекателни дейности (12 %) и забравят да гласуват (11 %).

Били сте на почивка или далеч от дома си. Били сте болни или сте имали здравословни проблеми по това време. Беше твърде зает/трябваше да работиш по това време Вие сте участвали в семейна или развлекателна дейност Забравихте да гласувате Отнема твърде много време, за да отидете да гласувате/нямате време Не можете да стигнете до избирателната секция поради неочакван проблем (например транспортни проблеми, спукана гума или лошо време) Вие не сте автономни и не можете да намерите някой, който да ви помогне да отидете в избирателната секция. Не знаехте, че има избори. Имате проблеми с регистрацията или картата за гласуване Не знам Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. QA21 Коя от следните причини Ви е попречила да гласувате на избори или референдум на местно, национално или европейско равнище? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

В осем държави най-често (или най-често срещаната) практическа причина респондентите да не гласуват на избори или референдум е, че са болни или имат здравословен проблем. В седем държави най-често срещаната (или съвместна най-често срещана) причина е да сте на почивка или да сте далеч от дома си, а да сте твърде заети или да се налага да работите по това време е основната причина в още шест държави. Във Финландия повечето респонденти казват, че са забравили да гласуват, докато в Швеция повечето не са знаели, че има избори. В Унгария участието в семейна или развлекателна дейност е най-добрият отговор, заедно с това да си твърде зает или да нямаш време, да си болен или да имаш здравословен проблем.

Беше твърде зает/трябваше да работиш по това време Забравихте да гласувате Били сте на почивка или далеч от дома си. Били сте болни или сте имали здравословни проблеми по това време. Не знаехте, че има избори. Вие сте участвали в семейна или развлекателна дейност QA21 Коя от следните причини Ви е попречила да гласувате на избори или референдум на местно, национално или европейско равнище? (Възможност за няколко ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави)

Респондентите най-вероятно ще кажат, че не са гласували на избори или референдум през последните пет години, защото са били на почивка или далеч от дома си в Чехия (30 %), Австрия (28 %) и Словения (26 %). Най-ниските дялове на респондентите, които посочват тази практическа причина, са Малта (5 %), Испания (9 %) и Швеция (12 %).

В Австрия, Чехия (28 %) и Гърция (27 %) най-често се споменава да сте болни или да сте имали здравословен проблем по време на изборите. За разлика от това 7 % във Франция и Малта и 8 % в Нидерландия посочват тази причина.

Нидерландия (37 %) е страната с най-голям дял, които казват, че са били твърде заети или е трябвало да работят, следвана от Латвия и Литва (и двете по 24 %). Най-малко вероятно е респондентите да споменат това в Малта, Португалия (по 6 %) и Италия (11 %).

Най-малко един на всеки пет в Австрия (21 %), България и Унгария (по 20 %) посочват участието си в семейна или развлекателна дейност като причина да не гласуват. Това се сравнява с по-малко от един на всеки двадесет, които посочват това като причина в Нидерландия (2 %), Гърция и Малта (и двете по 4 %).

Забравянето за гласуване е най-често срещано във Финландия (30 %), Нидерландия (20 %), Люксембург и Швеция (18 %), докато е най-рядко срещано в Гърция (по-малко от 1 %), Малта (1 %), България и Словакия (и двете по 3 %).

Били сте на почивка или далеч от дома си. Били сте болни или сте имали здравословни проблеми по това време. Беше твърде зает/трябваше да работиш по това време Други (SPONTANEOUS) Вие сте участвали в семейна или развлекателна дейност Забравихте да гласувате Отнема твърде много време, за да отидете да гласувате/нямате време Никой/винаги сте гласували (SPONTANEOUS) Не знаехте, че има избори. Не можете да стигнете до избирателната секция поради неочакван проблем (например транспортни проблеми, спукана гума или лошо време) Имате проблеми с регистрацията или картата за гласуване Вие не сте автономни и не можете да намерите някой, който да ви помогне да отидете в избирателната секция. Не знам QA21 Коя от следните причини Ви е попречила да гласувате на избори или референдум на местно, национално или европейско равнище? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (%) Интересни разлики могат да се отбележат при анализа на резултатите според социално-демографските категории респонденти. Жените са по-склонни от мъжете да споменат, че са болни или имат здравословен проблем като причина, поради която не са гласували (18 % срещу 14 %). По-възрастните респонденти също са по-склонни да посочат това като причина (24 % от лицата на възраст 55 или повече години спрямо 9—14 % от лицата на възраст 15—54 години). Респондентите на възраст между 15 и 39 години са по-склонни от по-възрастните си колеги да кажат, че са забравили да гласуват (14 % спрямо 7—7 %), докато тези в централната възрастова група са по-склонни да споменат, че са били твърде заети или е трябвало да работят по това време (19—21 % от лицата на възраст 25—54 години, в сравнение с 15 % от тези на възраст 15—24 години и 11 % от тези на възраст 55 или повече години).

Съществуват и различия по отношение на нивата на образование, като респондентите, които завършват редовно образование на възраст 16 или повече години, са по-склонни от тези, които са напуснали по-рано, за да споменат, че са на почивка или са далеч от дома (19—24 % спрямо 12 %) или са твърде заети или са принудени да работят (17—18 % спрямо 10 %). Обратно, респондентите, които са завършили образование на възраст 15 или по-млади, е най-вероятно да кажат, че са болни или имат здравословен проблем (26 % спрямо 13—16 %).

Тези, които имат по-малко финансови затруднения, са по-склонни да кажат, че са били на почивка или далеч от дома (19—21 % от тези, които имат затруднения да плащат сметките си от време на време или по-рядко, в сравнение с 13 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време), докато обратното важи за пропорциите, които споменават, че са болни или имат здравословен проблем (15—16 % срещу 20 %).

QA21 Коя от следните причини Ви е попречила да гласувате на избори или референдум на местно, национално или европейско равнище? (ВЪЗМОЖНИ СА НЯКОЛКО ОТГОВОРА) (% — ЕС)

Били сте болни или сте имали здравословни проблеми по това време.	Били сте на почивка или далеч от дома си.	Беше твърде зает/трябваше да работиш по това време	Отнема твърде много време, за да отидете да гласувате/нямате време	Вие сте участвали в семейна или развлекателна дейност	Не знаехте, че има избори.	Не можете да стигнете до избирателната секция поради неочакван проблем (например транспортни проблеми, спукана гума или лошо време)	Вие не сте автономни и не можете да намерите някой, който да ви помогне да отидете в избирателната секция.	Забравихте да гласувате	Имате проблеми с регистрацията или картата за гласуване
ЕС-27	16	19	16	8	12	6	6	4	11	5
Пол
Човек	14	18	18	9	12	7	7	4	10	6
Жена	18	20	15	8	12	6	6	4	12	5
Възраст
15—24	9	18	15	11	9	8	4	4	14	8
25—39	10	21	21	9	13	9	6	4	14	7
40—54	14	19	19	9	14	5	7	3	11	5
55+	24	18	11	7	10	5	7	5	7	4
Образование (края на)
—15	26	12	10	6	10	4	7	6	10	3
16—19	16	19	17	9	12	6	7	4	11	5
20+	13	24	18	7	12	5	5	4	10	7
Все още учи	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	13	23	21	7	13	3	5	5	7	9
Мениджъри	12	26	17	9	13	7	8	4	13	7
Други бели якички	13	24	22	8	15	7	6	4	12	4
Ръчни работници	12	17	20	10	12	6	7	4	13	6
Домашни лица	20	15	13	7	11	4	8	6	14	3
Безработни	15	15	11	8	9	5	2	1	11	6
Пенсионер	29	17	8	7	10	5	6	5	7	3
Студенти	7	18	15	12	11	10	5	3	14	9
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	20	13	17	6	11	4	6	5	10	6
От време на време	16	19	16	9	13	8	9	5	11	6
Почти никога/Никога	15	21	16	9	11	6	5	3	11	5
Имидж на Европейския парламент
Положителен	15	23	17	8	13	6	8	4	11	6
Неутрален	17	19	16	9	11	7	7	4	12	5
Отрицателно	15	16	16	8	12	5	5	3	9	5

4. ВЪЗПРИЕМАНЕ НА ЕС И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ ОТ СТРАНА НАГРАЖДАНИТЕ

В последната глава от доклада се прави оценка на мненията на гражданите на ЕС и на Европейския парламент. Тя започва с обсъждане на възприятията на европейците, че гласът им е от значение, ангажираността им с политически/европейски въпроси и отношението им към ЕС, преди да се впуснат в анализ на възприятията на Европейския парламент.

Въпреки че усещането, че гласът на европейците има значение в ЕС, е донякъде хладко, мнозинството от гражданите обсъждат европейски политически въпроси и следват политиката на ЕС. Освен това преобладават положителните нагласи и оптимизмът по отношение на бъдещето на ЕС отново нараства, като членството в ЕС се цени и се счита за важно.

4.1. Възприемане на ЕС

Чувството, че гласът на човек има значение в ЕС и в тяхната страна

Усещането на европейците относно степента, в която гласът им е от значение в тяхната страна и в ЕС, както и гласът на страната им в ЕС, остават непроменени, без видима разлика между октомври и ноември 2022 г.

Мненията са разделени по въпроса дали гласът на човек има значение в ЕС, като 47 % (без промяна от октомври-ноември 2022 г.) са съгласни, че гласът им има значение, а 48 % (-1 процентни пункта) не са съгласни с това твърдение.

Делът, който усеща, че гласът им се брои в ЕС, е намалял с шест процентни пункта между април-май и октомври-ноември 2022 г. след положително развитие между ноември — декември 2021 г. и април-май 2022 г. и се е върнал на равнищата, наблюдавани през периода 2017—2019 г.

За разлика от това, усещането, че техният глас има значение в тяхната страна, се споделя от мнозинството от респондентите (59 %, -1 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.), докато по-малко от четири на всеки десет (38 %, + 1 процентни пункта) не са съгласни с техния брой на гласовете.

Тези съотношения останаха стабилни в настоящото проучване след голяма положителна промяна между октомври 2019 г. и април-май 2022 г. и по-малко бърз спад между април-май и октомври-ноември 2022 г.

И накрая, близо две трети (63 %, -1 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.) смятат, че гласът на тяхната държава има значение в ЕС, докато 32 % (без промяна) смятат, че това не е така.

Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Гласът на (нашата страна) е от значение в ЕС Гласът ми се брои в (Нашата страна) Гласът ми има значение в ЕС Общо „съгласие“ Общо „несъгласен“ Не знам Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г. D72 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? (ЕС-27) (%)

В 13 държави мнозинството от респондентите са съгласни, че гласът им се отчита в ЕС, като повече от седем от десет в Швеция (78 %), Дания (75 %) и Нидерландия (71 %), които смятат, че това е така. Обратно, една четвърт или по-малко в Естония (16 %), Гърция (24 %) и Кипър (25 %) чувстват, че гласът им се чува на равнище ЕС.

Общо „съгласие“ Общо „несъгласен“ D72.1 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми е от значение в ЕС (% — ЕС-27)

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. нивата на съгласие с това изявление се повишиха в пет държави и намаляха в седем. Португалия (53 %, + 7 процентни пункта) и Финландия (59 %, + 6 процентни пункта) са държавите, в които увеличението е най-голямо, докато Малта (50 %, -21 процентни пункта) се отличава с особено голямо намаление в този дял, следвана от Словения (41 %, -7 процентни пункта), Унгария и Румъния (и двете 38 %, -5 процентни пункта).

В 18 държави мнението на мнозинството е, че гласът на гражданите е от значение в тяхната страна, като респондентите в Швеция (95 %), Дания (92 %) и Финландия (88 %) са особено склонни да подкрепят това становище. Обратно, респондентите в Гърция (29 %), Кипър (33 %) и Литва (38 %) са най-малко склонни да усетят значението на гласа си.

Общо „съгласие“ Общо „несъгласен“ D72.2 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в (НАШАТА ДЪРЖАВА) (% — ЕС-27)

От октомври до ноември 2022 г. равнището на съгласие, което гласът им има значение в тяхната държава, се е увеличило сред респондентите в шест държави, най-вече в Литва (38 %, + 9 процентни пункта), Естония (43 %, + 7 процентни пункта) и Люксембург (73 %, + 6 процентни пункта). Нивата на споразуменията са намалели в седем държави. За пореден път в Малта (54 %, -27 процентни пункта) се наблюдава много голям спад в това съотношение, докато спад от седем процентни пункта е отчетен във Франция (54 %) и Словения (62 %).

Мнозинството в 22 държави членки смятат, че гласът на тяхната страна е от значение в ЕС, като респондентите в Швеция (89 %) и Дания (87 %) отново са най-склонни да се съгласят с това твърдение, следвани от тези в Нидерландия (84 %). Дори в този случай Гърция (32 %) и Кипър (36 %) са страните с най-нисък дял, които са съгласни, заедно с Чехия (44 %).

Общо „съгласие“ Общо „несъгласен“ D72.3 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът на (нашата държава) е от значение в ЕС (% — ЕС-27)

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. в шест държави, начело с Ирландия (75 %, + 8 процентни пункта), Португалия (81 %, + 7 процентни пункта) и Литва (64 %, + 7 процентни пункта), Португалия (81 %, + 7 процентни пункта), се наблюдава увеличение на равнището на споразумение, което има значение в ЕС. Спадът е отчетен в пет държави, особено в Малта (70 %, -12 процентни пункта), Чехия (44 %, -7 процентни пункта) и Словения (50 %, -7 процентни пункта).

Наблюдавайки резултатите според социално-демографския профил на респондентите, може да се отбележи, че най-младите респонденти са най-малко склонни да почувстват, че гласът им е от значение в тяхната страна (54 % спрямо 57—60 % от лицата на възраст 25 или повече години). Освен това разликите могат да бъдат открити в нивата на съгласие с трите твърдения според нивото на образование и социално-икономическите условия.

Колкото по-дълго респондентите остават в редовна форма на обучение, толкова по-вероятно е те да се съгласят с всяко твърдение. Например 55 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години смятат, че гласът им има значение в ЕС, в сравнение с 36 % от тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади.

Мениджърите са най-склонни да се съгласят с всяко изявление, докато домашните и безработните са най-малко склонни да го направят. Например 72 % от мениджърите смятат, че гласът им има значение в тяхната страна, в сравнение с 40 %, които са съгласни сред безработните. Респондентите, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си, са по-склонни да се съгласят, че гласът им е от значение в ЕС (52 % спрямо 27—39 % от тези, които изпитват затруднения по-често) и в тяхната страна (66 % спрямо 37—48 %), и че гласът на тяхната страна е от значение в ЕС (71 % спрямо 46—53 %).

Респондентите, живеещи в големи градове, са по-склонни да усетят, че гласът им е от значение в ЕС (50 % спрямо 45 % от живеещите в по-малки градове или селски села) и в тяхната страна (63 % спрямо 56—58 %), и че гласът на тяхната страна е от значение в ЕС (67 % спрямо 62—63 %).

Тези, които следват европейската политика, е по-вероятно да се съгласят с всяко изявление. Например 72 % от хората, които следват европейската политика, смятат, че гласът на тяхната страна има значение в ЕС, в сравнение с 53 % от тези, които не следват.

D72.1 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми е от значение в ЕС (% — ЕС)

Общо „съгласие“	Общо „несъгласен“
ЕС-27	47	48
Пол
Човек	47	49
Жена	46	48
Възраст
15—24	47	45
25—39	47	49
40—54	46	50
55+	46	49
Образование (края на)
—15	36	57
16—19	43	53
20+	55	41
Все още учи	50	41
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	50	47
Мениджъри	62	35
Други бели якички	49	47
Ръчни работници	40	56
Домашни лица	33	60
Безработни	30	64
Пенсионер	46	48
Студенти	50	41
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	27	67
От време на време	39	57
Почти никога/Никога	52	43
Субективна урбанизация
Селско село	45	49
Малък/средно голям град	45	50
Голям град	50	45
Следвайте еропейската политика
Следвайте	58	39
Не следвайте	32	60

D72.2 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в (НАШАТА ДЪРЖАВА) (% — ЕС)

Общо „съгласие“	Общо „несъгласен“
ЕС-27	59	38
Пол
Човек	59	38
Жена	58	38
Възраст
15—24	54	38
25—39	59	39
40—54	57	40
55+	60	37
Образование (края на)
—15	49	47
16—19	55	42
20+	68	30
Все още учи	58	34
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	61	38
Мениджъри	72	26
Други бели якички	61	37
Ръчни работници	53	44
Домашни лица	43	52
Безработни	40	56
Пенсионер	61	36
Студенти	58	34
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	37	59
От време на време	48	49
Почти никога/Никога	66	31
Субективна урбанизация
Селско село	58	38
Малък/средно голям град	56	41
Голям град	63	34
Следвайте европейската политика
Следвайте	69	29
Не следвайте	46	49

D72.3 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът на (нашата страна) е от значение в ЕС (% — ЕС)

Общо „съгласие“	Общо „несъгласен“
ЕС-27	63	32
Пол
Човек	63	33
Жена	63	32
Възраст
15—24	64	28
25—39	65	31
40—54	63	34
55+	63	32
Образование (края на)
—15	53	38
16—19	60	36
20+	71	26
Все още учи	67	24
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	65	32
Мениджъри	77	21
Други бели якички	62	35
Ръчни работници	60	36
Домашни лица	48	44
Безработни	53	40
Пенсионер	64	30
Студенти	67	24
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	46	48
От време на време	53	42
Почти никога/Никога	71	25
Субективна урбанизация
Селско село	63	31
Малък/средно голям град	62	34
Голям град	67	29
Следвайте европейската политика
Следвайте	72	26
Не следвайте	53	39

Обсъждане на национални, европейски и местни политически въпроси

Голяма част от гражданите обсъждат националната, европейската и местната политика с приятели или роднини поне от време на време.

Абсолютно мнозинство (55 %, + 1 процентен пункт от октомври до ноември 2022 г.) обсъжда национални политически въпроси от време на време и една четвърт (без промяна) „често“ го прави, докато един на всеки пет (-1 процентни пункта) никога не участва в такива дискусии. Тези стойности останаха стабилни от октомври до ноември 2022 г.

За сравнение европейските политически въпроси се обсъждат от по-малко респонденти, макар и все още от мнозинството. Повече от половината (53 %, + 1 процентен пункт) обсъждат европейската политика с приятели или роднини от време на време, а 14 % (-1 процентни пункта) провеждат такива дискусии често, докато около една трета (32 %, -1 процентни пункта) никога не го правят.

И накрая, повече от половината (53 %, -1 процентни пункта) понякога обсъждат местни политически въпроси и около една четвърт (23 %, + 2 процентни пункта) го правят често, докато около една четвърт (24 %, -1 процентни пункта) никога не участват в тези дискусии.

Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. Национални политически въпроси Европейски политически въпроси Местни политически въпроси Март 2023 г. — октомври/ноември 2022 г. Често Понякога Никога Не знам D71 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? (ЕС-27) (%)

В 25 държави мнозинството обсъждат националната политика с приятели или роднини от време на време, като най-голям дял се наблюдава в Унгария (69 %), Полша и Словения (по 67 %).

Нидерландия (47 %) и Гърция (46 %) са единствените държави, в които мнозинството провежда такива дискусии често. Повече от четири на всеки десет често обсъждат националната политика и в Швеция (43 %). От друга страна, 11 % в Словения, 14 % в Португалия и 15 % в Белгия заявяват, че често обсъждат национални политически въпроси.

Често Понякога Никога Не знам D71.1 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Национални политически въпроси (%)

Както в случая с националната политика, мнозинствата в 25 държави обсъждат европейски политически въпроси с приятели или роднини, най-вече в Унгария (68 %), Германия (63 %) и Словакия (63 %).

Повече от един на всеки пет в Гърция (25 %), Дания (22 %) и Кипър (21 %) често обсъждат европейската политика. Това е в сравнение с 5 % в Словения и 7 % във Франция и Малта, които заявяват, че често водят такива дискусии.

Франция (54 %) и Испания (53 %) са единствените държави, в които мнозинството никога не обсъжда европейски политически въпроси.

Често Понякога Никога Не знам D72.2 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Европейски политически въпроси (%)

Мнозинствата във всички страни казват, че от време на време обсъждат местни политически въпроси. За пореден път най-високият дял, който понякога участва в такива дискусии, се намира в Унгария (68 %), следвана от Словения (66 %) и Словакия (65 %).

Респондентите в Гърция (37 %), Германия (33 %) и Швеция (32 %) са най-склонни да обсъждат местната политика с приятели или роднини, докато тези в Унгария (12 %), Словения (13 %) и Полша (14 %) са най-малко склонни да го направят.

Често Понякога Никога Не знам D73.3 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Местни политически въпроси (%)

Социално-демографският анализ подчертава, че делът, който често обсъжда национални, европейски или местни политически въпроси, е по-висок сред по-възрастните и по-високообразованите респонденти. Например между 22 % и 25 % от лицата на възраст 25 или повече години често обсъждат местни политически въпроси, в сравнение с 13 % от лицата на възраст между 15 и 24 години. По подобен начин 34 % от тези, които са завършили редовно образование на възраст най-малко 20 години, често обсъждат националната политика, в сравнение с 14 % от тези, които са напуснали образованието си на възраст 15 или по-млади години.

Мениджърите са най-често обсъждани политически въпроси на всяко ниво, докато домашните лица са най-малко вероятно да го направят. Например 23 % от мениджърите често обсъждат европейската политика, в сравнение с 6 % от домашните лица.

Респондентите, живеещи в големи градове, са по-склонни от тези, които живеят в по-малки градове или селски села, често да обсъждат национални (30 % срещу 22—24 %) и европейски (17 % срещу 12—13 %) политически въпроси.

D71.1 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Национални политически въпроси (% — ЕС)

Често	Понякога	Никога
ЕС-27	25	55	20
Пол
Човек	29	54	17
Жена	22	55	23
Възраст
15—24	20	48	31
25—39	25	56	18
40—54	27	56	17
55+	26	54	20
Образование (края на)
—15	14	51	35
16—19	23	58	19
20+	34	53	13
Все още учи	21	50	28
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	37	53	10
Мениджъри	41	51	8
Други бели якички	26	60	13
Ръчни работници	19	59	22
Домашни лица	12	52	36
Безработни	16	50	33
Пенсионер	25	53	22
Студенти	21	50	28
Субективна урбанизация
Селско село	22	55	23
Малък/средно голям град	24	54	21
Голям град	30	55	15

D71.2 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, понякога или никога за...? Европейски политически въпроси (% — ЕС-27)

Често	Понякога	Никога
ЕС-27	14	53	32
Пол
Човек	16	55	28
Жена	12	52	35
Възраст
15—24	11	45	43
25—39	15	55	29
40—54	15	56	28
55+	14	53	32
Образование (края на)
—15	7	43	49
16—19	13	56	31
20+	19	57	23
Все още учи	12	47	40
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	21	58	21
Мениджъри	23	59	17
Други бели якички	13	62	24
Ръчни работници	12	53	34
Домашни лица	6	47	46
Безработни	9	40	50
Пенсионер	13	53	34
Студенти	12	47	40
Субективна урбанизация
Селско село	12	51	36
Малък/средно голям град	13	54	32
Голям град	17	56	26

D71.3 Когато се срещате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Местни политически въпроси (% — ЕС-27)

Често	Понякога	Никога
ЕС-27	23	53	24
Пол
Човек	26	53	21
Жена	20	54	26
Възраст
15—24	13	48	38
25—39	22	54	24
40—54	24	56	20
55+	25	53	22
Образование (края на)
—15	16	48	36
16—19	23	55	22
20+	28	55	17
Все още учи	14	48	37
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	31	56	13
Мениджъри	34	54	11
Други бели якички	22	58	19
Ръчни работници	20	54	26
Домашни лица	11	50	39
Безработни	14	48	37
Пенсионер	25	52	23
Студенти	14	48	37
Субективна урбанизация
Селско село	22	53	25
Малък/средно голям град	22	53	25
Голям град	24	55	20

Ангажираност с политиката на ЕС

Абсолютно мнозинство (56 %, без промяна от октомври-ноември 2022 г.) заявява, че следва случващото се в политиката на Европейския съюз, като 15 % (-1 процентни пункта) следват по-голямата част от времето и 41 % (+ 1 процентни пункта) след това от време на време. От друга страна, повече от четири на всеки десет (44 %, без промяна) не следват политиката на ЕС: 27 % (без промяна) казват, че рядко следват, а 17 % (без промяна) казват, че никога не следват.

Никога или почти никога 17 Рядко 27 През по-голямата част от времето 15 От време на време 41 QA3 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали предстоят избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз? (ЕС-27) (%)

След спад от десет процентни пункта между април-май и октомври-ноември 2022 г. делът, който следва политиката на ЕС, остана стабилен в настоящото проучване.

В 18 държави мнозинството от респондентите заявяват, че следват случващото се в политиката на ЕС. Най-голям дял се наблюдава във Финландия (73 %), Германия (72 %) и Люксембург (69 %). В още осем държави малцинство следва политиката на ЕС, като респондентите в Словакия (41 %), Франция и Словения (и двете 42 %) са най-малко вероятно да направят това. Равни пропорции „следвайте„и „не следвайте“ политиката на ЕС в Румъния (по 50 %).

Най-малко една четвърт от анкетираните следват политиката на ЕС през по-голямата част от времето в Германия (27 %), Кипър и Финландия (и двете по 25 %). Това контрастира с 6 %, които го правят в Хърватия, Литва, Малта и Словакия.

Легенда на картата QA3 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали предстоят избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз (общо „следвайте“ — %) Ангажираността с политиката на ЕС е намаляла в 11 държави от октомври-ноември 2022 г. насам. Най-голямо намаление на дела, които следват политиката на ЕС, се наблюдава в Малта (48 %, -12 процентни пункта), Гърция (52 %, -9 процентни пункта) и Австрия (55 %, -8 процентни пункта). Увеличения с най-малко пет процентни пункта се наблюдават във Финландия (73 %, + 9 процентни пункта), Дания (66 %, + 6 процентни пункта), Белгия (61 %, + 5 процентни пункта) и Португалия (52 %, + 5 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA3 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали предстоят избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз (% — Общо „Следвайте“)

Акцентът върху резултатите сред най-младите респонденти показва, че вероятността 15—24-годишните да следват политиката на ЕС е по-малка от средната. По-специално около четири на всеки десет (41 %) заявяват, че следват политиката на ЕС — разлика от 15 % спрямо дела, който следват политиката на ЕС сред общото население (56 %). По-малко от един на всеки десет (8 %) следва политиката на ЕС през по-голямата част от времето (в сравнение с 15 % от общото население) и 33 % от време на време (в сравнение с 41 %). Около шест на всеки десет (59 %) не следват случващото се в политиката на ЕС (в сравнение с 44 %), като най-младите европейци са много по-склонни от средното да кажат, че никога не следват (28 % спрямо 17 %).

През по-голямата част от времето От време на време Рядко Никога или почти никога Не знам ЕС-27 15—24 години QA3 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали предстоят избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз (% — ЕС-27)

По-задълбочен преглед на констатациите в социално-демографските категории показва, че мъжете са по-склонни от жените да кажат, че следват това, което се случва в политиката на ЕС (61 % спрямо 51 %). Освен това колкото по-дълго респондентите продължават да учат на пълно работно време, толкова по-вероятно е да се каже, че следват политиката на ЕС (67 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години спрямо 44 % от завършилите 15-годишна възраст или по-млади).

Ръководителите (73 %) са най-склонни да следват политиката на ЕС, особено в сравнение с домакините (42 %) и безработните (43 %). Финансовото положение на респондентите също играе роля, като 60 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си в съответствие с политиката на ЕС, в сравнение с 44 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето.

Живеещите в големи градове са по-склонни от тези, които живеят в селски или по-малки села, да кажат, че следват политиката на ЕС (60 % спрямо 52—55 %). Тези, които имат положителен имидж на ЕС, са по-склонни да следват политиката на ЕС, отколкото тези, които имат отрицателен имидж (69 % спрямо 47 %), като същото се отнася и за имиджа на Европейския парламент (75 % спрямо 46 %).

Ангажираността с политиката на ЕС е свързана и с усещането, че гласът на човек има значение в ЕС, и с равнището на удовлетвореност от демокрацията в ЕС. По-специално онези, които са съгласни с гласа си, имат значение в ЕС (69 % спрямо 45 % от тези, които не са съгласни) и тези, които са доволни от демокрацията в ЕС (64 % спрямо 49 %, които не са удовлетворени) е по-вероятно да следват политиката на ЕС.

И накрая, тези, които са гласували на последните европейски избори, са по-склонни от тези, които не са гласували да следват политиката на ЕС (68 % спрямо 38 %).

QA3 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали предстоят избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз (% — ЕС-27)

Общо „Следване“	Общо „Не следва“
ЕС-27	56	44
Пол
Човек	61	39
Жена	51	49
Възраст
15—24	41	59
25—39	54	46
40—54	59	41
55+	59	41
Образование (края на)
—15	44	56
16—19	54	46
20+	67	33
Все още учи	45	55
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	62	38
Мениджъри	73	27
Други бели якички	59	41
Ръчни работници	50	50
Домашни лица	42	58
Безработни	43	57
Пенсионер	59	41
Студенти	45	55
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	44	56
От време на време	51	49
Почти никога/Никога	60	40
Субективна урбанизация
Селско село	52	48
Малък/средно голям град	55	45
Голям град	60	40
Имидж на ЕС
Поститивен	69	31
Неутрален	45	55
Отрицателно	47	53
Гласът ми има значение в ЕС
Съгласен съм	69	31
Не съм съгласен/на	45	55
Удовлетвореност от демокрацията в ЕС
Удовлетворен	64	36
Неудовлетворени	49	51
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	68	32
Не	38	63
Имидж на Европейския парламент
Положителен	75	25
Неутрален	45	55
Отрицателно	46	54

Имидж на ЕС

Имиджът на ЕС сред гражданите е положителен, въпреки че пропастта между положителните и отрицателните възгледи продължава да намалява. Мнозинството (45 %) заявяват, че ЕС им създава положителен имидж, докато 38 % имат неутрален образ, а 17 % — отрицателен.

Общо „положителни“ Неутрален Общо „отрицателни“ Не знам D78 Като цяло ЕС създава ли за вас много положителен, сравнително положителен, неутрален, сравнително отрицателен или много отрицателен образ? (% — ЕС-27)

Делът на респондентите, които имат положителен имидж за ЕС, остава относително стабилен от октомври до ноември 2022 г. (-2 процентни пункта), докато равнището на тези, които имат отрицателно мнение, леко се е увеличило (+ 3 процентни пункта). След отрицателното развитие, наблюдавано между април-май и октомври-ноември 2022 г., разликата между положителните и отрицателните гледни точки допълнително се стеснява и сега възлиза на 28 процентни пункта (-5 процентни пункта). Въпреки това по-широката картина остава относително благоприятна, когато се наблюдават тези цифри в дългосрочен план, като положителните възгледи остават твърдо в мнозинството.

Във всички страни положителните мнения надделяват над отрицателните. Повечето респонденти имат положителен имидж на ЕС в 20 държави, докато неутралните мнения преобладават в шест държави. В Чехия становищата са разделени (35 % „положителни„в сравнение с 35 % „неутрални“).

Най-вероятно респондентите имат положителен имидж на ЕС в Ирландия (72 %), Португалия (70 %), Люксембург и Швеция (и двете 64 %). В противоположния край на скалата 31 % в Гърция и Словакия и 35 % в Австрия, Чехия и Франция имат положителен имидж.

Най-малко една четвърт имат отрицателна представа за ЕС в пет държави: Чехия (29 %), Гърция, Словакия (28 %), Австрия (26 %) и Франция (25 %).

Общо „Позитивен“ Неутрален Общо „отрицателни“ Не знам D78 Като цяло ЕС създава ли за вас много положителен, сравнително положителен, неутрален, сравнително отрицателен или много отрицателен образ? (%) В сравнение с октомври-ноември 2022 г. положителните възгледи на ЕС се увеличиха в Кипър (48 %, + 6 процентни пункта), Португалия (70 %, + 5 процентни пункта), Финландия (57 %, + 5 процентни пункта), Италия (46 %, + 4 процентни пункта) и Хърватия (49 %, + 3 процентни пункта). Обратно, те са намалели в десет държави, особено в Малта (51 %, -13 процентни пункта), Франция (35 %, -8 процентни пункта) и Латвия (43 %, -7 процентни пункта). Делът, който има положителен имидж на ЕС, остава стабилен в останалите 12 държави.

Възрастта изглежда играе роля, когато става въпрос за имиджа на респондентите в ЕС, като има по-голяма вероятност младите хора да имат положителен имидж на ЕС. Половината от 15—24-годишните (50 %) заявяват, че имат положителен имидж на ЕС, в сравнение със средната стойност за ЕС от 45 %. Нещо повече, само 7 % от младите хора заявяват, че имат „доста отрицателна“ представа за ЕС, което е 13 % на равнище ЕС.

ЕС-27 15—24 години Много положително Сравнително положително Неутрален Сравнително отрицателно Много отрицателно Не знам D78 Като цяло ЕС създава ли за вас много положителен, сравнително положителен, неутрален, сравнително отрицателен или много отрицателен образ? (% — ЕС-27)

Разликите могат да се наблюдават и в зависимост от нивото на образование и социално-икономическия статус на респондентите. Тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно, отколкото тези, които са завършили висше образование на 15 или по-малко години, да имат положително мнение за ЕС (53 % спрямо 33 %). Мениджърите (58 %) са най-склонни да имат положително мнение, особено в сравнение с безработните (34 %) и домакините (35 %). Освен това е по-вероятно респондентите, които изпитват най-малко финансови затруднения, да имат положителен имидж на ЕС (52 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си, спрямо 28 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Положителните гледки са също така по-разпространени сред хората, живеещи в големи градове, в сравнение с тези, които живеят в селски или по-малки градове (50 % спрямо 42—44 %).

D78 Като цяло ЕС създава ли за вас много положителен, сравнително положителен, неутрален, сравнително отрицателен или много отрицателен образ? (% — ЕС-27)

Общо „положителни“	Неутрален	Общо „отрицателни“	Не знам
ЕС-27	45	38	17	0
Пол
Човек	46	35	19	0
Жена	43	41	15	1
Възраст
15—24	50	40	9	1
25—39	46	39	15	0
40—54	46	36	18	0
55+	43	38	18	1
Образование (края на)
—15	33	45	20	2
16—19	40	40	20	0
20+	53	32	14	1
Все още учи	54	37	8	1
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	49	34	17	0
Мениджъри	58	29	13	0
Други бели якички	48	37	15	0
Ръчни работници	37	43	19	1
Домашни лица	35	43	21	1
Безработни	34	45	20	1
Пенсионер	43	37	19	1
Студенти	54	37	8	1
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	28	43	28	1
От време на време	36	43	20	1
Почти никога/Никога	52	34	14	0
Субективна урбанизация
Селско село	88	10	2	0
Малък/средно голям град	26	68	6	0
Голям град	8	23	68	1

Дали членството в ЕС е нещо добро?

Ясното мнозинство (61 %, -1 процентни пункта от октомври-ноември 2022 г.) смята, че членството на страната им в ЕС е нещо добро, докато само около един на всеки десет (11 %, + 1 процентен пункт) счита, че това е лошо нещо. Малко повече от една четвърт (27 %, без промяна) смятат, че това не е нито добро, нито лошо нещо.

Тези цифри са стабилни в сравнение с периода октомври-ноември 2022 г., като делът на респондентите, които смятат, че членството в ЕС е добро, остава постоянно над 60 % от края на 2020 г. насам.

Хубаво нещо Лошо нещо Нито добро, нито лошо нещо Не знам Въпрос 8 Най-общо казано, смятате ли, че членството на (НАШАТА СТРАНА) в ЕС е...? (% — ЕС-27) Мнозинствата в 25 държави смятат, че членството на страната им в ЕС е нещо добро, като повече от осем от десет държави споделят това мнение в Ирландия (85 %), Люксембург (83 %) и Литва (81 %). Словакия (39 %), Гърция (40 %) и Румъния (43 %) са държавите, в които това становище е най-слабо разпространено. Словакия и Гърция също са единствените страни, в които мнозинството смята, че членството в ЕС не е нито добро, нито лошо нещо (съответно 45 % и 42 %).

Повече от една пета смятат, че членството на страната им в ЕС е лошо нещо в Австрия и Румъния (и двете 22 %).

Хубаво нещо Лошо нещо Нито добро, нито лошо нещо Не знам Въпрос 8 Най-общо казано, смятате ли, че членството на (НАШАТА СТРАНА) в ЕС е...? (%)

Положителните възгледи за членството в ЕС са по-разпространени в северните и западните държави, отколкото в източните страни, докато резултатите са смесени, когато става въпрос за южните държави.

Естония (69 %, + 3 процентни пункта) и Словения (61 %, + 3 процентни пункта) са единствените държави, в които делът, който смята, че членството в ЕС е добро, се е увеличил от октомври до ноември 2022 г., макар и само леко. Вместо това този дял на респондентите е намалял в осем държави, като Малта (65 %, -14 процентни пункта) отново отбелязва най-големия спад, следвана от Чехия (44 %, -7 процентни пункта) и Люксембург (83 %, -7 процентни пункта). Тази положителна гледна точка за членството в ЕС остана стабилна или непроменена в 17 държави.

Легенда на картата Въпрос 8 Най-общо казано, смятате ли, че членството на (НАШАТА СТРАНА) в ЕС е...? Нещо добро (%) Положителните възгледи за членството в ЕС са по-разпространени сред по-младите респонденти, сред лицата с висше образование и сред тези в по-добро социално-икономическо състояние.

Респондентите на възраст 15—24 години са по-склонни от тези на възраст 55 или повече години да признаят, че членството на страната им в ЕС е нещо добро (68 % спрямо 58 %). По същия начин, тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно от тези, които са напуснали 15 или по-малко години, да имат положително мнение (72 % спрямо 49 %).

Мениджърите (74 %) са най-склонни да мислят, че членството в ЕС е добро нещо, докато домакините (48 %) са най-малко склонни да поддържат това мнение. Респондентите, които никога или рядко срещат трудности при плащането на сметките си, са по-склонни от тези, които срещат трудности да кажат, че членството в ЕС е нещо добро (69 % спрямо 41—49 %).

Тези, които живеят в големи градове, са по-склонни да мислят, че членството на страната им в ЕС е нещо добро (65 % спрямо 58—60 % от живеещите в селски села или малки/средни градове).

Подкрепата за членството в ЕС също е тясно свързана с имиджа на респондентите в ЕС, като 91 % от тези, които имат положителен имидж, имат положително мнение за членството в ЕС, в сравнение с 16 % от тези, които имат отрицателен имидж. Освен това респондентите, които често говорят за европейска политика (67 % спрямо 52 % от тези, които никога не правят това), и тези, които следват политиката на ЕС (71 % спрямо 49 % от тези, които не следват), е по-вероятно да имат положително мнение за членството в ЕС.

QA8 Като цяло ЕС създава ли за Вас много положителен, сравнително положителен, неутрален, сравнително отрицателен или много отрицателен образ? (% — ЕС-27)

Хубаво нещо	Лошо нещо	Нито добро, нито лошо нещо
ЕС-27	61	11	27
Пол
Човек	62	12	25
Жена	59	10	30
Възраст
15—24	68	7	24
25—39	62	11	26
40—54	60	13	27
55+	58	11	30
Образование (края на)
—15	49	12	37
16—19	54	13	32
20+	72	8	20
Все още учи	72	6	21
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	64	9	27
Мениджъри	74	9	16
Други бели якички	65	10	25
Ръчни работници	52	14	33
Домашни лица	48	15	35
Безработни	53	12	34
Пенсионер	59	10	30
Студенти	72	6	21
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	41	18	40
От време на време	49	16	34
Почти никога/Никога	69	8	23
Субективна урбанизация
Селско село	60	11	28
Малък/средно голям град	58	12	29
Голям град	65	9	26
Говорете за европейски политически въпроси
Често	67	15	18
Понякога	64	10	26
Никога	52	11	35
Имидж на ЕС
Положителен	91	2	7
Неутрален	45	8	46
Отрицателно	16	43	40
Следвайте европейската политика
Следвайте	71	9	20
Не следвайте	49	13	37

Важно ли е членството в ЕС?

Около две трети (67 %, + 1 процентен пункт от октомври до ноември 2022 г.) считат, че членството на страната им в ЕС е важно. Един на всеки десет (-1 процентни пункта) счита, че не е важно тяхната страна да е държава членка на ЕС, докато 22 % (без промяна) имат неутрално мнение.

Тези стойности останаха стабилни от октомври до ноември 2022 г.

Не знам (1) Общо „Незначителни“ (1—4) 10 Общо „Неутрални“ (5—6) 22 Общо „Важно“ (7—10) 67 Въпрос 9 Колко е важно за вас (нашата страна) да е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „изобщо не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (ЕС-27) (%)

Във всички държави членки мнозинството смята, че членството на страната им в ЕС е важно, като делът им варира от 84 % в Ирландия, Люксембург и Литва до 49 % в Чехия, 50 % в Словакия и 52 % в България.

Повече от една пета смятат, че членството в ЕС не е важно в три държави: Чехия (26 %), Австрия и България (и двете по 21 %).

Мнението, че е важно тяхната страна да е държава — членка на ЕС, е по-слабо разпространено сред респондентите в югоизточните държави (България, Румъния, Кипър и Гърция) и в някои източни държави (като Чехия и Словакия), отколкото в други държави.

Легенда на картата Въпрос 9 Колко е важно за вас (нашата страна) да е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „изобщо не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — общо „Важно“ (7—10)) Мнението, че членството на тяхната държава в ЕС е важно, отбеляза напредък сред респондентите в шест държави членки от октомври до ноември 2022 г., най-вече в Естония (71 %, + 9 процентни пункта), Словения (63 %, + 4 процентни пункта) и Хърватия (59 %, + 4 процентни пункта). От друга страна, делът, който счита, че това е важно, е намалял в пет държави, особено в Малта (74 %, -8 процентни пункта), Чехия (49 %, -7 процентни пункта) и Люксембург (84 %, -5 процентни пункта). Този дял на респондентите остава стабилен или непроменен в 16 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. Въпрос 9 Колко е важно за вас (нашата страна) да е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „изобщо не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — общо „Важно“ (7—10)) В съответствие с резултатите от други показатели относно нагласите към ЕС, мнението, че членството на страната им в ЕС е важно, е по-широко разпространено сред най-младите респонденти, сред тези с по-високо равнище на образование и тези в по-добро социално-икономическо положение.

По-специално, лицата на възраст 15—24 години (70 % спрямо 65 % от лицата на възраст 55 или повече години) и тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години (76 % спрямо 55 % от завършилите 15 или по-млади години), са по-склонни да смятат, че това е важно. Същото се отнася и за управителите (78 % в сравнение с 53 % от домакинствата) и за тези, които никога или рядко изпитват затруднения при плащането на сметките си (73 % спрямо 51—57 % от лицата, които изпитват затруднения по-често).

Пропорциите, които смятат, че членството на тяхната страна в ЕС е важно, също са по-високи сред тези, които живеят в големи градове (71 % спрямо 65 % от живеещите в селски или по-малки градове).

Тези, които имат положителен имидж на ЕС (92 % спрямо 28 % от тези, които имат негативен имидж), тези, които често обсъждат европейски политически въпроси (76 % спрямо 55 %, които никога не правят това) и тези, които следват политиката на ЕС (76 % спрямо 54 % от тези, които не следват), е по-вероятно да считат членството на страната си в ЕС за важно.

Въпрос 9 Колко е важно за вас (нашата страна) да е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „изобщо не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — ЕС-27)

Общо „незначителни“ (1—4)	Общо „неутрални“ (5—6)	Общо „Важно“ (7—10)
ЕС-27	10	22	67
Пол
Човек	13	19	67
Жена	10	23	66
Възраст
15—24	8	20	70
25—39	10	22	67
40—54	13	19	67
55+	11	23	65
Образование (края на)
—15	14	28	55
16—19	13	24	62
20+	9	15	76
Все още учи	6	18	74
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	12	19	68
Мениджъри	8	14	78
Други бели якички	10	19	71
Ръчни работници	13	26	60
Домашни лица	18	27	53
Безработни	15	26	57
Пенсионер	11	22	65
Студенти	6	18	74
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	19	28	51
От време на време	14	28	57
Почти никога/Никога	9	17	73
Субективна урбанизация
Селско село	12	22	65
Малък/средно голям град	12	22	65
Голям град	10	18	71
Говорете за европейски политически въпроси
Често	10	14	76
Понякога	9	20	71
Никога	16	27	55
Имидж на ЕС
Положителен	1	7	65
Неутрален	9	35	54
Отрицателно	44	27	28
Следвайте европейската политика
Следвайте	8	16	76
Не следвайте	15	29	54

Оптимизъм за бъдещето на ЕС

Оптимизмът за бъдещето на ЕС нараства. Близо две трети (64 %) заявяват, че са оптимисти за бъдещето на ЕС, докато 32 % заявяват, че са песимистични.

Процентът, който е оптимистичен, се е увеличил със седем процентни пункта в настоящото проучване, което е повече от компенсиране на спада от пет процентни пункта, наблюдаван между април-май и октомври-ноември 2022 г.

Не знам 4 Общо „песимистични“ 32 Общо „оптимистични“ 64 Ще кажете ли, че сте много оптимистичен, доста оптимистичен, доста песимистичен или много песимистичен за бъдещето на ЕС? (ЕС-27) (%) В 25 държави мнозинството са оптимисти за бъдещето на ЕС. Най-малко осем от десет са оптимистични в Ирландия (87 %), Дания (81 %) и Литва (80 %), докато респондентите във Франция, Гърция (и двете 45 %) и Словакия (53 %) са най-малко оптимистични.

Гърция (53 %) и Франция (50 %) също са единствените държави, в които мнозинството е песимистично за бъдещето на ЕС.

Общо „оптимистични“ Общо „песимистични“ Не знам Ще кажете ли, че сте много оптимистичен, доста оптимистичен, доста песимистичен или много песимистичен за бъдещето на ЕС? (%)

Равнището на оптимизъм относно бъдещето на ЕС се е увеличило в 19 държави от октомври до ноември 2022 г. и с повече от десет процентни пункта в три държави: Португалия (71 %, + 17 процентни пункта), Латвия (75 %, + 12 процентни пункта) и Кипър (55 %, + 11 процентни пункта). Нивата на оптимизъм останаха стабилни или непроменени в останалите осем държави.

Равнището на оптимизъм за бъдещето на ЕС е най-високо сред 15—24-годишните (70 % спрямо 59 % от лицата на възраст 55 или повече години) и тези, които са завършили редовно образование на възраст 20 или повече години (69 % спрямо 52 % от завършилите 15 или по-млади години).

Оптимизмът е най-разпространен сред мениджърите (73 %), отколкото сред домакините и безработните (и двете 55 %), и е по-висок сред тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си (68 % спрямо 45 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето).

Респондентите, живеещи в големи градове, са най-склонни да бъдат оптимисти за бъдещето на ЕС (68 % спрямо 61 % от тези, които живеят в селски села или малки/средни градове).

Оптимизмът за бъдещето на ЕС също е тясно свързан с имиджа на респондентите на ЕС, като 90 % от тези, които имат положителен имидж, заявяват, че са оптимистични, в сравнение с 13 % от тези, които имат отрицателен имидж. И накрая, тези, които следват политиката на ЕС, са по-склонни да бъдат оптимисти за бъдещето на ЕС (72 % спрямо 52 % от тези, които не следват).

Ще кажете ли, че сте много оптимистичен, доста оптимистичен, доста песимистичен или много песимистичен за бъдещето на ЕС? (% — ЕС-27)

Общо „оптимистични“	Общо „песимистични“
ЕС-27	64	32
Пол
Човек	63	34
Жена	63	32
Възраст
15—24	70	26
25—39	65	32
40—54	64	33
55+	59	36
Образование (края на)
—15	52	41
16—19	59	37
20+	69	28
Все още учи	73	23
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	65	32
Мениджъри	73	26
Други бели якички	69	29
Ръчни работници	57	39
Домашни лица	55	38
Безработни	55	40
Пенсионер	59	36
Студенти	73	23
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	45	51
От време на време	56	40
Почти никога/Никога	68	28
Субективна урбанизация
Селско село	61	34
Малък/средно голям град	61	35
Голям град	68	29
Имидж на ЕС
Положителен	90	9
Неутрален	54	39
Отрицателно	13	85
Следвайте европейската политика
Следвайте	72	26
Не следвайте	52	41

4.2. Възприемане на Европейския парламент и неговата роля

Този раздел е съсредоточен в по-голяма степен върху възприятията и нагласите на европейците към Европейския парламент и неговата роля. Тя първо ще разгледа имиджа на гражданите на тази институция на ЕС и впоследствие ще премине към мнението си по темите, които тя следва да разгледа приоритетно, и върху това дали тя следва да играе повече или по-малко важна роля. Накратко, Европейският парламент призовава за неутрални към положителните мнения и европейците смятат, че неговата роля следва да бъде по-важна. Освен това в контекст, белязан от нарастващи разходи за живот и несигурност относно бъдещия стандарт на живот, борбата срещу бедността и социалното изключване се определя от повечето граждани като приоритетна тема, която тази институция следва да разгледа.

Имидж на Европейския парламент

Много по-вероятно е респондентите да имат положителни резултати, отколкото да имат негативен имидж на Европейския парламент. Повече от една трета (37 %, + 1 процентен пункт от октомври до ноември 2022 г.) имат положителен имидж на Европейския парламент, докато по-малко от един на всеки пет (19 %, + 2 процентни пункта) има отрицателна представа. По-голямата част от респондентите (43 %, -2 процентни пункта) имат неутрално мнение за тази институция.

Тези стойности остават като цяло стабилни от октомври-ноември 2022 г. насам. Наблюдавайки дългата тенденция, делът, който има положителна представа за Европейския парламент, остава на сравнително високо равнище — и близо до рекордното равнище, постигнато през април-май 2022 г. (39 %).

Общо „положителни“ Неутрален Общо „отрицателни“ Не знам QA4 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен имидж на Европейския парламент? (% — ЕС-27)

В десет държави респондентите, които имат положителен имидж на Европейския парламент, са в мнозинството, докато положителните мнения надделяват над отрицателните мнения в 23 държави. Това важи особено за тези в Ирландия (64 %), Португалия (58 %) и Дания (54 %). От друга страна, Франция (22 % „положителна„в сравнение с 30 % „отрицателна“), Гърция (22 % спрямо 31 %), Чехия (27 % спрямо 32 %) и Словакия (28 % спрямо 32 %) са единствените държави, в които отрицателните мнения преобладават над положителните.

Мнозинството има неутрално мнение за Европейския парламент в 16 държави членки, докато становищата са разделени в Италия (41 % „положителни„и 41 % „неутрални“).

Общо „положителни“ Неутрален Общо „отрицателни“ Не знам QA4 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен имидж на Европейския парламент? (%)

Положителните възприятия за Европейския парламент отбелязаха напредък в 14 държави от октомври до ноември 2022 г., най-вече във Финландия (41 %, + 10 процентни пункта), Литва (39 %, + 9 процентни пункта) и Естония (35 %, + 8 процентни пункта). Делът на респондентите, които имат положително мнение за тази институция, е намалял в четири държави: Малта (48 %, -14 процентни пункта), Гърция (22 %, -5 процентни пункта), Чехия (27 %, -3 процентни пункта) и Австрия (30 %, -3 процентни пункта). Този дял остава стабилен или непроменен в останалите девет държави.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. QA4 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен имидж на Европейския парламент? (% — общо „положителни“) Резултатите са последователни във всички възрастови групи, въпреки че най-младите респонденти на възраст между 15 и 24 години са най-малко склонни да имат отрицателна представа за Европейския парламент (12 % спрямо 18—21 % от лицата на възраст 25 или повече години).

Респондентите с висше образование и тези с по-висок социално-икономически статус е по-вероятно да имат положителен имидж на Европейския парламент. Тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да имат положително мнение, отколкото тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади (43 % спрямо 27 %). Мениджърите (47 % в сравнение с 26 % от безработните) са най-склонни да имат положително мнение, както и тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметките си (41 % спрямо 23—30 % от тези, които изпитват затруднения по-често).

Респондентите, живеещи в големи градове, също са по-склонни да имат положителен имидж на Европейския парламент (41 % спрямо 34—36 % от живеещите в селски села или малки/средни градове).

И накрая, положителните възгледи на Европейския парламент са много по-разпространени сред онези, които имат положителен имидж на ЕС като цяло (72 % спрямо 3 % от тези, които имат отрицателен имидж), тези, които често говорят за европейски политически въпроси (50 % спрямо 23 % от тези, които никога не го правят) и следват политиката на ЕС (50 % спрямо 21 % от тези, които не следват), и тези, които са гласували на последните европейски избори (45 % спрямо 24 % от тези, които не са гласували).

QA4 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен имидж на Европейския парламент? (% — ЕС-27)

Общо „положителни“	Общо „Отрицателно“
ЕС-27	37	19
Пол
Човек	38	22
Жена	35	17
Възраст
15—24	37	12
25—39	37	18
40—54	37	21
55+	36	21
Образование (края на)
—15	27	22
16—19	34	22
20+	43	17
Все още учи	39	11
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	42	20
Мениджъри	47	17
Други бели якички	42	17
Ръчни работници	30	21
Домашни лица	29	23
Безработни	26	26
Пенсионер	36	21
Студенти	39	11
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	23	31
От време на време	30	23
Почти никога/Никога	41	17
Субективна урбанизация
Селско село	34	20
Малък/средно голям град	36	20
Голям град	41	17
Говорете за европейски политически въпроси
Често	50	18
Понякога	42	17
Никога	23	23
Имидж на ЕС
Поститивен	72	3
Неутрален	10	11
Отрицателно	3	79
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	45	17
Не	24	24
Следвайте европейската политика
Следвайте	50	16
Не следвайте	21	23

Приоритети за Европейския парламент

Борбата с бедността и социалното изключване (38 %, + 1 процентен пункт от октомври-ноември 2022 г.) оглавява класацията на темите, които гражданите биха искали да бъдат разгледани приоритетно от Европейския парламент. Около трима на всеки десет биха желали Европейският парламент да обърне внимание на общественото здраве (33 %, -1 процентни пункта), действията срещу изменението на климата и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (и двете — 31 %, без промяна). Най-малко един на всеки пет мисли, че демокрацията и принципите на правовата държава (26 %, -1 процентни пункта), бъдещето на Европа (25 %, -2 процентни пункта), отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС (23 %, -1 процентни пункта) и борбата с тероризма и организираната престъпност (20 %, без промяна) следва да се разглеждат приоритетно.

Няма значителни промени в тези пропорции от последния път, когато този въпрос беше зададен през октомври-ноември 2022 г.

Борба с бедността и социалното изключване Обществено здраве Действия срещу изменението на климата Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Демокрация и върховенство на закона Бъдещето на Европа Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Борба с тероризма и организираната престъпност Права на потребителите Хуманитарна помощ и помощ за развитие Миграция и убежище Автономност на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката Равенство между половете, приобщаване и многообразие Селскостопанска политика Цифровизация на европейската икономика и общество Не знам Март 2023 г. Октомври/ноември 2022 г. QA7ab Коя от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (ЕС-27) (%)

В седем държави борбата срещу бедността и социалното изключване е най-големият (или съвместен) приоритет, на който Европейският парламент трябва да отговори, докато най-често срещаният отговор в шест държави е общественото здраве. Действията срещу изменението на климата са също така най-често (или най-често съвместният) приоритет в шест държави, а в други шест държави подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места се нарежда на първо място (или на общ приоритет). Респондентите в Германия и Финландия най-вероятно ще цитират демокрацията и върховенството на закона, докато бъдещето на Европа е най-често срещаният отговор в Чехия. Естония е единствената държава, в която отбраната и сигурността на ЕС са най-често споменаваният приоритет, на който Европейският парламент трябва да обърне внимание.

Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Борба с бедността и социалното изключване Обществено здраве Действия срещу изменението на климата Бъдещето на Европа Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Демокрация и върховенство на закона QA7ab Коя от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (Макс. 4 ВЪПРОСИ) (% — Най-често споменаваният отговор по държави) Борбата с бедността и социалното изключване се нарежда сред трите най-важни теми, които Европейският парламент следва да разгледа приоритетно в 22 държави, като делът им варира от поне половината в Гърция (56 %), Португалия (54 %) и Литва (50 %), до по-малко от три на десет в Чехия (24 %), Полша (27 %) и Румъния (29 %).

Общественото здраве е един от трите най-често споменавани приоритета в 16 държави. Респондентите в Кипър (52 %), Гърция (50 %) и Словения (48 %) са най-склонни да споменат това, докато тези в Швеция (16 %), Чехия (18 %) и Германия (19 %) са най-малко склонни да го направят.

В десет държави действията срещу изменението на климата са сред трите основни приоритета, които трябва да бъдат разгледани. Това важи особено за Швеция (58 %), Нидерландия (51 %) и Дания (48 %). Най-ниските проценти, които се позовават на това като приоритет, се разглеждат в България (10 %), Румъния (11 %) и Естония (12 %).

Подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места се нарежда сред трите най-важни приоритета в 17 държави. Най-голям дял споменават това в Гърция (59 %), Кипър и Португалия (и двете 49 %). Това е в сравнение с 12 % в Нидерландия, 16 % в Дания и 17 % в Швеция, които считат това за приоритет за Европейския парламент.

Най-малко четири на всеки десет във Финландия, Швеция (46 %) и Германия (40 %) считат демокрацията и принципите на правовата държава за приоритет за Европейския парламент, докато такъв е случаят с 12 % в Литва, 15 % в Португалия и 16 % в Люксембург.

Бъдещето на Европа се споменава най-често в Чехия (39 %), Германия и Люксембург (и двете 35 %). Това се сравнява с по-малко от една пета, които посочват това като приоритет в Кипър (12 %), Гърция (17 %), Франция и Португалия (и двете по 18 %).

Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС, се считат за тема, която Европейският парламент следва да разгледа приоритетно най-малко четири от десет в Естония, Литва (и двете 43 %) и Финландия (40 %). Респондентите в Испания (8 %), Словения (12 %) и Франция (13 %) са най-малко склонни да споменат тази тема.

Най-високият дял на респондентите, които смятат, че борбата с тероризма и организираната престъпност следва да бъде разгледана приоритетно от Европейския парламент, се намира в Швеция (39 %), следвана от Дания и Нидерландия (и двете по 28 %). Това е най-малко вероятно да бъде споменато в Литва (12 %), Люксембург и Полша (и двете по 14 %).

Що се отнася до другите теми, правата на потребителите се споменават с 27 % в България и Малта, докато високият дял в Чехия (37 %), Естония (28 %) и Португалия (27 %) считат автономността на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката за приоритет за Европейския парламент. Миграцията и убежището се избират от поне една четвърт в Кипър (33 %), Нидерландия (28 %), Ирландия (26 %) и Австрия (25 %), а една трета посочват равенството между половете, приобщаването и многообразието в Швеция (33 %). Относително високият дял разглежда селскостопанската политика като приоритет в Словакия (33 %) и Латвия (27 %). Всички останали теми се споменават от по-малко от една четвърт от респондентите във всяка държава.

Борба с бедността и социалното изключване Обществено здраве Действия срещу изменението на климата Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Демокрация и върховенство на закона Бъдещето на Европа Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Борба с тероризма и организираната престъпност Права на потребителите Хуманитарна помощ и помощ за развитие Миграция и убежище Автономност на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката Равенство между половете, приобщаване и многообразие Селскостопанска политика Цифровизация на европейската икономика и общество Други (SPONTANEOUS) Не знам Няма (SPONTANEOUS) QA7ab Коя от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (%)

В 11 държави респондентите е по-вероятно, отколкото през октомври-ноември 2022 г., да кажат, че борбата с бедността и социалното изключване е тема, която биха искали да бъдат разгледани приоритетно от Европейския парламент. Такъв е по-специално случаят с Малта (37 %, + 12 процентни пункта), Кипър (48 %, + 7 процентни пункта) и Словения (42 %, + 7 процентни пункта). Този дял е намалял само в три държави: Португалия (54 %, -5 процентни пункта), Чехия (24 %, -4 процентни пункта) и Словакия (36 %, -3 процентни пункта). Цифрите са стабилни или непроменени в останалите 13 държави.

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. общественото здраве е по-вероятно да бъде избрано като тема, която да бъде разгледана приоритетно в седем държави, най-вече в Латвия (43 %, + 7 процентни пункта) и Люксембург (32 %, + 7 процентни пункта). Обратно, този дял на респондентите е намалял в пет държави, по-специално в Нидерландия (20 %, -5 процентни пункта) и Хърватия (26 %, -5 процентни пункта).

С акцент върху резултатите сред най-младите респонденти може да се отбележи, че класирането на приоритетите, които европейската младеж би искала да види, че е разгледано от Европейския парламент, е малко по-различно от наблюдаваното сред общото население. Въпреки че борбата с бедността и социалното изключване (40 %, в сравнение със средно 38 %) все още е на върха, към нея се присъединяват действия срещу изменението на климата, което е значително по-вероятно да бъде споменато от лицата на възраст между 15 и 24 години, отколкото от общото население (40 % спрямо 31 %). Трима от десет сред най-младите посочват общественото здраве (30 % в сравнение със средно 33 %) и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (30 % спрямо 31 %) като приоритети, следвани от бъдещето на Европа (28 % спрямо 25 %). Най-младите респонденти е по-малко вероятно от средното да споменат демокрацията и принципите на правовата държава (22 % спрямо 26 %), но е много по-вероятно да разглеждат равенството между половете, приобщаването и многообразието (22 % спрямо 14 %) като приоритет, който Европейският парламент следва да разгледа.

ЕС-27 15—24 години Борба с бедността и социалното изключване Обществено здраве Действия срещу изменението на климата Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Демокрация и върховенство на закона Бъдещето на Европа Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Борба с тероризма и организираната престъпност Права на потребителите Хуманитарна помощ и помощ за развитие Миграция и убежище Автономност на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката Равенство между половете, приобщаване и многообразие Селскостопанска политика Цифровизация на европейската икономика и общество Не знам QA7ab Коя от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

Хората на възраст между 15 и 24 години също са по-склонни от населението да считат хуманитарната помощ и помощта за развитие (20 % спрямо 16 %) и цифровизацията на европейската икономика и общество (12 % спрямо 8 %) за приоритет за Европейския парламент. Те обаче са по-малко склонни да споменават отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС (18 % спрямо 23 %), борбата срещу тероризма и организираната престъпност (16 % спрямо 20 %), правата на потребителите (13 % спрямо 16 %) и селскостопанската политика (8 % спрямо 13 %).

Социално-демографският анализ е съсредоточен върху осемте най-важни приоритета, които респондентите биха желали да бъдат разгледани от Европейския парламент. Тя показва, че жените са по-склонни от мъжете да обмислят борбата срещу бедността и социалното изключване (40 % спрямо 36 %) и общественото здраве (36 % спрямо 30 %), докато обратното е вярно за бъдещето на Европа (27 % от мъжете спрямо 23 % от жените) и отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС (25 % спрямо 21 %).

По-възрастните респонденти са по-склонни да кажат общественото здраве (36 % от лицата на възраст над 55 години спрямо 30 % от лицата на възраст 15—39 години), демокрацията и принципите на правовата държава (28 % от лицата на възраст над 55 години спрямо 22 % от лицата на възраст между 15 и 24 години), отбраната и сигурността на ЕС (25 % спрямо 18 %) и борбата с тероризма и организираната престъпност (23 % спрямо 16 %) са приоритети, които Европейският парламент следва да разгледа.

Разлики могат да се наблюдават и по отношение на нивото на образование. Респондентите, които са прекарали повече време в редовно образование, е по-вероятно да споменат за действия срещу изменението на климата (38 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години спрямо 22 % от завършилите 15-годишна възраст или по-млади), демокрацията и принципите на правовата държава (30 % спрямо 23 %) и бъдещето на Европа (26 % от завършилите образование на възраст 16 или повече години спрямо 19 % от завършилите 15 или по-млади години). Обратно, респондентите, които са напуснали редовното образование на възраст 15 или повече години, са по-склонни да обмислят борбата срещу бедността и социалното изключване (42 % спрямо 35 % от завършилите образование на възраст 20 или повече години), общественото здраве (44 % спрямо 30 %) и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (34 % спрямо 28 %) като теми, които Европейският парламент следва да разгледа приоритетно.

За безработните е най-вероятно да споменат борбата срещу бедността и социалното изключване (48 %) и общественото здраве (39 %). Ръководителите са най-склонни да избират действия срещу изменението на климата (41 %), демокрацията и принципите на правовата държава (32 %) и, съвместно със самостоятелно заетите лица, отбраната и сигурността на ЕС (26 %), но е най-малко вероятно да посочат подкрепа за икономиката и създаването на нови работни места (27 %).

Колкото по-често респондентите изпитват затруднения при плащането на сметките си, толкова по-вероятно е Европейският парламент да се заеме с борбата срещу бедността и социалното изключване (46 % от лицата, които изпитват затруднения в по-голямата част от времето, спрямо 36 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения) и общественото здраве (40 % спрямо 31 %). Обратното важи за действията срещу изменението на климата (34 % от тези, които рядко или никога не изпитват затруднения, спрямо 21 % от тези, които изпитват затруднения през по-голямата част от времето) и отбраната и сигурността на ЕС (25 % спрямо 18 %). Респондентите, които рядко или никога не срещат трудности при плащането на сметките си, са също така най-склонни да споменат демокрацията и принципите на правовата държава (29 % спрямо 21—22 % от тези, които изпитват затруднения по-често) и бъдещето на Европа (27 % спрямо 22—23 %), но най-малко вероятно да разгледат като приоритет подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (29 % спрямо 34 %).

Респондентите, които са гласували на последните европейски избори, са по-склонни да мислят, че действията срещу изменението на климата (33 % спрямо 27 % от тези, които не са гласували), демокрацията и принципите на правовата държава (30 % спрямо 21 %), бъдещето на Европа (27 % спрямо 23 %) и отбраната и сигурността на ЕС (25 % срещу 19 %) следва да бъдат разгледани приоритетно от Европейския парламент. Тези теми е по-вероятно да бъдат споменати и от онези, които имат положителен имидж на Европейския парламент, а не от тези, които имат негативен имидж. Обратно, тези, които имат отрицателен имидж, са по-склонни да цитират борбата срещу бедността и социалното изключване (40 % спрямо 35 % от тези, които имат положителен имидж), общественото здраве (35 % спрямо 30 %) и борбата срещу тероризма и организираната престъпност (23 % спрямо 18 %).

QA7ab Коя от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (МАКСИМУМ 4 ОТГОВОРА) (% — ЕС-27)

Обществено здраве	Действия срещу изменението на климата	Борба с бедността и социалното изключване	Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места	Бъдещето на Европа	Борба с тероризма и организираната престъпност	Демокрация и върховенство на закона	Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС
ЕС-27	33	31	38	31	25	20	26	23
Пол
Човек	30	30	36	32	27	20	28	25
Жена	36	31	40	29	23	21	25	21
Възраст
15—24	30	40	40	30	28	16	22	18
25—39	30	32	36	32	25	18	25	20
40—54	33	29	39	33	25	20	27	23
55+	36	28	38	29	25	23	28	25
Образование (края на)
—15	44	22	42	34	19	22	23	21
16—19	34	26	39	32	26	22	26	24
20+	30	38	35	28	26	19	30	24
Все още учи	28	43	39	28	27	15	24	15
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	28	30	33	32	30	18	28	26
Мениджъри	27	41	33	27	28	17	32	26
Други бели якички	31	33	36	34	25	20	28	23
Ръчни работници	36	26	40	32	25	22	24	21
Домашни лица	37	20	37	36	21	19	21	16
Безработни	39	27	48	35	23	15	23	17
Пенсионер	37	28	39	28	24	25	28	26
Студенти	28	43	39	28	27	15	24	15
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	40	21	46	34	22	18	21	18
От време на време	36	27	40	34	23	20	22	20
Почти никога/Никога	31	34	36	29	27	21	29	25
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	33	33	37	30	27	21	30	25
Не	34	27	40	32	23	20	21	19
Имидж на Европейския парламент
Положителен	30	36	35	31	29	18	31	26
Неутрален	35	30	40	31	25	22	24	21
Отрицателно	35	23	40	31	20	23	23	21

Трябва ли Европейският парламент да играе по-важна роля?

Абсолютно мнозинство (54 %, -1 процентни пункта от октомври до ноември 2022 г.) лично би желал Европейският парламент да играе по-важна роля, докато около три на всеки десет (29 %, + 1 процентни пункта) биха предпочели тази институция да играе по-малко важна роля.

Тази констатация съвпада със стандартните резултати на Евробарометър, които показват, че Европейският парламент последователно оглавява списъка на институциите, на които европейците имат най-голямо доверие от 2006 г. насам. Например последното стандартно проучване на Евробарометър показва, че на Европейския парламент се вярва почти половината (49 %) от респондентите28 Европейска комисия, Стандартен Евробарометър 98 — Зима 2022—2023 г. (EB 98.2), на разположение на адрес: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2872 .

След спада, наблюдаван между ноември и декември 2020 г. и октомври-ноември 2022 г., делът на респондентите, които биха искали Европейският парламент да играе по-важна роля, се стабилизира в настоящото проучване. Въпреки че понастоящем този дял е далеч от върховата стойност, достигната в края на 2020 г. (63 %), той остава на равнище, което все още е по-високо от наблюдаваното в повечето проучвания преди октомври 2019 г.

По-важно По-малко важно Няма промяна/Както е сега (SPONTANEOUS) Не знам Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля? (% — ЕС-27)

Желанието за по-важна роля на Европейския парламент се споделя от мнозинството от респондентите в 21 държави, най-вече в Кипър (88 %), Испания (70 %) и Люксембург (69 %). В пет държави мнозинството би желал Европейският парламент да играе по-малко важна роля: Чехия (55 % „по-малко важна„в сравнение с 31 % „по-важна“), Словакия (54 % спрямо 28 %), Австрия (43 % спрямо 34 %) и Естония (42 % спрямо 34 %). Мненията са разделени в България (39 % спрямо 39 %).

По-важно По-малко важно Няма промяна/Както е сега (SPONTANEOUS) Не знам Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля? (%)

В сравнение с периода октомври-ноември 2022 г. делът на респондентите, които биха искали Европейският парламент да играе по-важна роля, е намалял в девет държави. Гърция (66 %, -9 процентни пункта) се откроява с относително голямо намаление, следвана от Австрия, Естония (и двете 34 %, -5 процентни пункта) и Испания (70 %, -5 процентни пункта). Швеция (43 %, + 4 процентни пункта) е единствената държава, в която този дял се е увеличил, докато в останалите 17 държави тя остава стабилна или непроменена.

Октомври/ноември 2022 г. Март 2023 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля? (% — по-важно)

Както беше отбелязано по-рано в доклада, най-малко вероятно е лицата на възраст между 15 и 24 години да имат отрицателна представа за Европейския парламент. Поради това не е изненадващо да се установи, че най-младите европейци са по-склонни от средното да искат Европейският парламент да играе по-важна роля (58 % спрямо 54 %) и следователно е по-малко вероятно той да играе по-малко важна роля (22 % спрямо 29 %).

По-важно По-малко важно Няма промяна/Както е сега (SPONTANEOUS) Не знам ЕС-27 15—24 години Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля? (% — ЕС-27) По-внимателен преглед на резултатите според социално-демографските характеристики на респондентите показва, че най-възрастните респонденти са най-малко склонни да искат Европейският парламент да играе по-важна роля (50 % от лицата на възраст 55 или повече години спрямо 54—58 % от по-младите респонденти). Разликите могат да се наблюдават и по отношение на нивото на образование на респондентите, като тези, които завършват редовно образование на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да искат Европейският парламент да играе по-важна роля от тези, които са напуснали 15-годишна възраст или по-млади (59 % спрямо 46 %).

Ръководителите (62 %) са най-склонни да смятат, че Европейският парламент следва да играе по-важна роля, особено в сравнение с домакините (48 %) или работниците на ръка (49 %). Респондентите, които изпитват затруднения при плащането на сметките си през по-голямата част от времето, са най-малко склонни да изразят желание за по-важна роля за Европейския парламент (47 % спрямо 53—55 % от тези, които изпитват затруднения по-рядко).

Респондентите, живеещи в големи градове, са по-склонни от живеещите в селски села да искат Европейският парламент да играе по-важна роля (57 % спрямо 50 %).

Съществува и връзка между желанието Европейският парламент да играе по-важна роля и имиджа на респондентите за Европейския парламент, като тези, които имат положителен имидж, са много по-склонни да искат Европейският парламент да играе по-важна роля (77 % спрямо 27 % от тези, които имат отрицателен имидж).

И накрая, тези, които са гласували на последните европейски избори, са по-склонни да искат Европейският парламент да играе по-важна роля (60 % срещу 43 %, които не са гласували), както и тези, които следват политиката на ЕС (64 % спрямо 40 % от тези, които не следват).

Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля?

По-важно	По-малко важно	Не знам
ЕС-27	54	29	7
Пол
Човек	54	31	6
Жена	53	27	9
Възраст
15—24	58	22	10
25—39	57	27	6
40—54	54	31	6
55+	50	31	8
Образование (края на)
—15	46	29	14
16—19	50	33	7
20+	59	27	4
Все още учи	62	18	11
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	55	30	5
Мениджъри	62	26	3
Други бели якички	57	30	4
Ръчни работници	49	33	8
Домашни лица	48	30	10
Безработни	52	30	10
Пенсионер	49	30	9
Студенти	62	18	11
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	47	33	11
От време на време	53	33	6
Почти никога/Никога	55	27	7
Субективна урбанизация
Селско село	77	10	3
Малък/средно голям град	46	30	11
Голям град	27	65	5
Гласувано на последните избори за Европейски парламент
Да	60	25	5
Не	43	37	11
Имидж на Европейския парламент
Положителен	77	10	3
Неутрален	46	30	11
Отрицателно	27	65	5

ИЗВОД

Една година след руското нашествие в Украйна и на фона на икономическото възстановяване след пандемията, засегнато от нарастващата инфлация и разходите за живот, настоящото проучване на Евробарометър от пролетта на 2023 г. подчертава, че европейците вече са видели или предвиждат влошаване на жизнения си стандарт през следващата година. Може би отчасти в резултат на това те не са удовлетворени от мерките, предприети на национално и европейско равнище за справяне с кризата, свързана с разходите за живот, и като цяло смятат, че нещата вървят в грешна посока както в тяхната страна, така и в ЕС. Поради това не е изненадващо, че те считат борбата срещу бедността и социалното изключване за основен приоритет, който Европейският парламент следва да разгледа.

Въпреки това, констатациите от това проучване в никакъв случай не рисуват негативна картина. Въпреки трудностите европейците продължават да одобряват подкрепата на ЕС за Украйна с голяма разлика. Те чувстват, че нещата вървят в правилната посока в живота си лично и сега са по-малко песимистични, отколкото през есента на 2022 г. по отношение на положението на националната им икономика.

Гражданите продължават да проявяват привързаност към демократичните ценности, да бъдат като цяло доволни от начина, по който функционира демокрацията в ЕС и в своята страна, и да бъдат удовлетворени от по-специфичните аспекти на демокрацията в ЕС, като свободните и честни избори и свободата на словото. В съответствие с тези констатации при разглеждането на действията на ЕС (и по-специално на Европейския парламент) през последните години равнищата на удовлетвореност като цяло са високи, най-вече що се отнася до подкрепата за Украйна и демократичните права и зачитането на принципите на правовата държава.

Възприемането от страна на европейците на демократичните ценности се отразява най-добре в отношението им към изборите като цяло и по-специално към европейските избори. Мнозинствата отдават голямо лично значение на гласуването на националните избори и, макар и в по-малка степен, на изборите за Европейски парламент. Освен това гражданите са склонни да проявяват интерес към следващите европейски избори и да казват, че вероятно ще участват, ако се проведат следващата седмица. Освен това, когато бъде поискано да се посочи датата, на която ще се проведат тези избори, почти три от всеки десет дават верния отговор от май или юни 2024 г. Заслужава да се отбележи, че както нивото на интерес, така и нивото на осведоменост относно датата на изборите сега са по-високи, отколкото в подобен момент преди изборите за Европейски парламент през 2019 г.

Становищата на ЕС и на Европейския парламент като цяло остават положителни, а влошаването на нагласите, наблюдавано между пролетта и есента на 2022 г., изглежда е спряло. Нивото на оптимизъм за бъдещето на ЕС нараства и мнозинството имат положителен имидж на ЕС. По същия начин европейците продължават да мислят, че членството на страната им в ЕС е нещо добро и че е важно. Освен това, въпреки че мненията са разделени по въпроса дали гласът им има значение в ЕС, повечето обсъждат европейски политически въпроси с приятели или роднини и следват случващото се в европейската политика.

В съответствие с тези констатации мнозинството наскоро прочете, видя или чу нещо за Европейския парламент и впечатлението, с което те останаха от тази информация, като цяло е положително. Вследствие на това Европейският парламент продължава да представя положителен имидж и повечето европейци споделят желанието тази институция да играе по-важна роля.

ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ

Между 2 и 26 март 2023 г. Kantar Public от името на Kantar Belgium проведе вълна 99.1 от проучването на Евробарометър по искане на Европейския парламент, Генерална дирекция за комуникация, Отдел за наблюдение на общественото мнение.

Вълна 99.1 обхваща населението на съответните националности на държавите — членки на Европейския съюз, пребиваващи във всяка от 27-те държави членки и на възраст 15 и повече години.

Основният модел на извадката, прилаган във всички държави, е стратифициран многоетапен, случаен (вероятност) един. Във всяка държава рамката на извадката първо се стратифицира по региони по NUTS и в рамките на всеки регион по мярка за урбанизъм (DEGURBA). Броят на извадковите точки, избрани във всеки район, отразява съвкупността от страта 15+. На втория етап са взети пробоотборни точки с вероятност, пропорционална на техния 0+ размер на популацията от всяка страта.

По този начин извадките представляват цялата територия на изследваните държави по NUTS II (или еквивалентно ниво на ЕВРОСТАТ) и според разпределението на местното население на съответните националности по отношение на метрополните, градските и селските райони.29 Класификация на градските селски райони въз основа на DEGURBA (https://ec.europa.eu/eurostat/web/degree-of-urbanisation/background)

Във всяка от избраните точки за вземане на проби е начертана на случаен принцип начална координатна система и инструмент за обратно геокодиране, използван за идентифициране на най-близкия адрес до координатата. Този адрес беше началният адрес за случайната разходка. Допълнителни адреси (всеки N-ти адрес) бяха избрани чрез стандартни процедури за „случаен маршрут“ от първоначалния адрес. Във всяко домакинство респондентът е бил изтеглен на случаен принцип. Подходът към подбора на случаен принцип зависи от размера на домакинството. Например за домакинства с двама над 15 члена сценарият беше използван за избор на информатор (лице, отговарящо на въпросника на проверяващия) или на другия отговарящ на условията член в домакинството. За домакинствата с трима над 15 члена сценарият се използва за избор на информатор (1/3 от времето) или на двама други отговарящи на условията членове в домакинството (2/3 от времето). Когато другите двама членове бяха избрани, интервюиращият беше помолен да поиска най-младия или най-възрастния. Скриптът на случаен принцип ще присвои селекцията на най-младите или най-възрастните с еднаква вероятност. Този процес продължава за четири над 15 члена на домакинството — на случаен принцип питат за най-младите, вторите най-млади и най-възрастните. За домакинства с пет над 15 члена се връщаме към правилото за последния рожден ден.

Ако не е бил осъществен контакт с никого в домакинството или ако избраният респондент не е бил на разположение (заето), интервюиращият е посетил едно и също домакинство до три допълнителни пъти (общо четири опита за контакт). Интервюиращите никога не посочват, че проучването се провежда предварително от името на Европейската комисия; при поискване те могат да предоставят тази информация след приключване на проучването.

Фазата на набиране на персонал е малко по-различна в Нидерландия, Финландия и Швеция. В последните две държави бе избрана извадка от адреси в рамките на всеки пункт за вземане на проби от адреса или регистъра на населението (във Финландия подборът не се извършва във всички извадкови точки, а в някои, където се очаква процентът на отговорилите да се подобри). Изборът на адреси е направен на случаен принцип. След това се свързаха с домакинствата по телефона и бяха наети, за да участват в проучването. В Нидерландия се използва проба RDD с двойна рамка (мобилни и стационарни номера), тъй като няма изчерпателен регистър на населението с налични телефонни номера. Изборът на числа в двата кадъра се извършва на случаен принцип, като всяко число получава еднаква вероятност за избор. За разлика от Швеция и Финландия, пробата е непълна.

Белгия България Чехия Дания Германия Естония Ирландия Гърция Испания Франция Хърватия Италия Република Кипър Латвия Литва Люксембург Унгария Малта Нидерландия Австрия Полша Португалия Румъния Словения Словашка Финландия Швеция ОБЩО ЕС-27 ДЪРЖАВИ ИНСТИТУТИ № Интервюта ДАТИ НА РАБОТА НА МЯСТО Население 15+ Дял на ЕС-27 * Трябва да се отбележи, че общият процент, посочен в тази таблица, може да надвишава 100 % поради закръгляване.

Белгия България Чехия Дания Германия Естония Ирландия Гърция Испания Франция Хърватия Италия Република Кипър Латвия Литва Люксембург Унгария Малта Нидерландия Австрия Полша Португалия Румъния Словения Словакия Финландия Швеция ДЪРЖАВИ Брой на събеседванията по CAPI Брой на събеседванията по CAVI Общ брой интервюта Общо ЕС-27 CAPI: Компютърно подпомагано лично интервю CAVI: Компютърно подпомагано видео интервю

Режим на интервюиране по държави

Интервютата бяха проведени чрез интервюта лице в лице, или физически в домовете на хората, или чрез дистанционно видео взаимодействие на съответния национален език. Интервюта с дистанционно видео взаимодействие („онлайн лице в лице“ или CAVI, компютърно подпомагано видео интервю, са проведени само в Чехия, Дания, Малта и Финландия.)

Белгия България Чехия Дания Германия Естония Ирландия Гърция Испания Франция Хърватия Италия Република Кипър Латвия Литва Люксембург Унгария Малта Нидерландия Австрия Полша Португалия Румъния Словения Словакия Финландия Швеция ДЪРЖАВИ Степен на отговор

Степен на отговор

За всяка държава се извършва сравнение между отговарящата извадка и вселената (т.е. общото население в страната). Теглата се използват за съпоставяне на отговарящата проба с Вселената по пол по възраст, регион и степен на урбанизация. За европейските оценки (т.е. средната стойност за ЕС) се прави корекция на теглата на отделните държави, като те се претеглят нагоре или надолу, за да се отрази тяхното население над 15 години като дял от населението на ЕС над 15 години.

Процентът на отговорилите се изчислява, като общият брой на пълните интервюта се раздели на броя на всички посетени адреси, с изключение на тези, които не са допустими, но включително тези, при които допустимостта не е известна. За вълна 99.1 от проучването EUROBAROMETER процентите на отговорите за държавите от ЕС-27, изчислени от Kantar Public, са:

Граници на грешката

На читателите се напомня, че резултатите от проучването са оценки, чиято точност, ако всичко е равно, зависи от размера на извадката и от наблюдавания процент. При извадки от около 1000 интервюта реалните проценти варират в рамките на следните доверителни граници:

Статистически маржове, дължащи се на процеса на вземане на проби
(при ниво на доверие 95 %)
различни размери на извадките са в редове	различни наблюдавани резултати са в колони
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	6,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	6,00 %	55,00 %	50,00 %

Проучването на Евробарометър от пролетта на 2023 г. на Европейския парламент показва продължаващата привързаност на гражданите към демократичните ценности и цялостното им удовлетворение от демокрацията в ЕС на фона на продължаващите лични и икономически трудности. Освен това тя е съсредоточена върху осведомеността и отношението на европейците към действията на Европейския съюз и Европейския парламент и измерва значението, което европейците придават на гласуването на европейските и националните избори.

Това проучване е проведено от KANTAR PUBLIC между 2 и 26 март 2023 г. във всички 27 държави — членки на ЕС. Той е проведен лице в лице, като видео интервюта (CAVI) се използват допълнително в Чехия, Дания, Финландия и Малта. Проведени са общо 26.376 интервюта. Резултатите за ЕС бяха претеглени в зависимост от числеността на населението във всяка държава.

За повече информация относно пълното проучване сканирайте QR кода:

ПУБЛИКАЦИЯ НА ЗВЕНОТО ЗА НАБЛЮДЕНИЕ НА ОБЩЕСТВЕНОТО МНЕНИЕ

ГЕНЕРАЛНА ДИРЕКЦИЯ „КОМУНИКАЦИЯ“

ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB043EP

КАТАЛОЖЕН НОМЕР: QA-CE-23—001-EN-N

ISBN: 978—92—848—0498—6

ДАТА НА РАЖДАНЕ: 10.2861/93879

© Европейски съюз, 2023 г.

Коментари в свобода

(Pierre Dieumegard)

Оригиналният документ на Евробарометър беше достъпен само на английски език, с изключение на прессъобщението на Европейския парламент, което беше достъпно на различните официални езици.

Самопоздравителните изявления в прессъобщението не заместват точната информация

Това прессъобщение, което съдържа главно твърдения за самоудовлетворение, е широко разпространено. Седмица след публикуването на доклада, търсене в Google по темата доведе до около десет статии във френскоезичната преса. Тези статии възпроизвеждат изреченията на комюникето, някои включват текстова информация от доклада, но нито един от тях не съдържа графики, показващи разнообразието от национални възгледи. Това може да се очаква, тъй като графиките на английски език бяха трудни за превод на други езици.

В резултат на това читателите на големи вестници или уебсайтове, специализирани в Европа, не успяха да прочетат резултатите от това проучване на Евробарометър.

Би било добра идея да не цитираме само положителните резултати.

Изявлението започва с различни твърдения, които не са неверни, но които са само част от резултата от разследването.

В него се посочва, че „младите хора най-вероятно ще подкрепят по-важна роля за Европейския парламент“; това е вярно (QA5), но би било добре да се добави, че младите хора са по-малко заинтересовани от средните европейски избори (QA15) и че е по-малко вероятно те да гласуват на следващите избори (QA22).

Текстът на английски език често е неясен и не е бил коригиран правилно преди публикуването.

В началото на двойна страница са представени 10 ключови точки от проучването. Общото заглавие е „10 KEY TAKE AWAYS“, което не е много лесно да се разбере и преведе. Всяка от точките има заглавие, което също не винаги е просто.

Началото на резюмето се отнася до пролетните и черешовите цветове в Япония и думата „permacrise“ от последното издание на речника на Колинс: тя има малка връзка с основната тема.

Има различни грешки в детайли:

— дублиращи се параграфиг: последен параграф на страница 98 от оригинала (въпрос QA2) и последен параграф на страница 108 от оригинала (въпрос QA13)

— грешки в графичния надпис: в оригиналната страница 25 („% — Равенство между жените и мъжете“) е твърде много в заглавието на втората графика)

— стр. 124 („ 3-ти квинтил“).

— стр. 28, графика, посветена на емоционалното състояние на интервюираните (QA10ab), е озаглавена "Кои от следните теми бихте искали да видите разгледани приоритетно от Европейския парламент? На първо място? И тогава? (ЕС-27) (%)„, докато е трябвало да бъде „Когато мислите за живота, който водите, как бихте описали най-добре сегашното си емоционално състояние?“ Става въпрос за въпрос QA7ab.

По същия начин на стр. 145 от оригинала графиката за познаване на датите на изборите (QA14) е озаглавена QA15 "Следващите европейски избори ще се проведат през май или юни 2024 г. Колко заинтересован или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27)„, кога трябва да има „По ваше мнение, кога ще се проведат следващите европейски избори тук (нашата страна)?“.

— неправилен референтен номер на страницата, стр. 19 от оригинала: „За повече информация, моля, вижте таблицата, посочена на страница XX, за допустимата грешка в зависимост от броя на събеседванията.„Символът XX е трябвало да бъде заменен с показанието „218“, където се намира страницата със статистическата доверителна вероятност.

Това не е много сериозно, но показва, че този доклад не е бил правилно коригиран преди публикуването.

Различията в мненията между държавите са много по-големи, отколкото между социалните групи

20 30 40 50 60 70 80 90 100 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 ЕС-27 БЪДЕТЕ BG CZ DK DE EE IE ЕЛ ES FR HR ТО КИПЪР LV LT ЛУ HU MT NL НА PL PT RO SI SK FI SE ЕС-27 Човек Жена 15—24 25—39 40—54 55+ —15 16—19 20+ Все още учи Самостоятелно заети лица Мениджъри Други бели якички Ръчни работници Домашни лица Безработни Пенсионер Студенти Въпрос 5 Бихте ли искали Европейският парламент да играе по-важна или по-малко важна роля? (Общо по-важно) QA11.1 Колко сте удовлетворени или не от снижаващите се аспекти на демокрацията в Европейския съюз? Свободни и честни избори (общо удовлетворени) —

Социалните групи (възраст, пол, ниво на образование, професии) са червени, страните са сини. Виждаме, че кипърците са три пъти повече (90 %) от словаците (30 %), които искат Европейският парламент да играе по-голяма роля. За социалните групи мениджърите иучениците са само с 30 % по-склонни от тези, които са напуснали училище преди 15-годишна възраст, да имат същото желание.

Това е само един пример, който може да бъде намерен за много въпроси, в настоящото проучване на Евробарометър или в друго проучване.

Заключение; обичайните категории национални политики не са от значение на равнището на ЕС.

Жените и мъжете имат едно и също мнение, богатите и бедните се различават малко, а между младите и старите има малка разлика. На европейско равнище нацията е тази, която има значение: Поляците имат различно мнение от португалците или датчаните.

Основната причина за тези различия в мненията, макар и не единствената, е разликата в езика. В една страна хората говорят със съседите и роднините си, гледат една и съща телевизия и четат едни и същи вестници, независимо дали са богати или бедни, млади или стари. Може да възникне консенсус, различен от този на съседна държава.

Заглавието на доклада на Евробарометър е „Демокрацията в действие“. Това е амбициозно заглавие: за да бъде възможна демокрацията в Европа, трябва да е възможен демократичен дебат. Европейците трябва да могат да споделят една и съща информация, да я коментират, да я критикуват, да я разпространяват, да я тълкуват заедно.

За да бъде възможна истинска демокрация в Европа, се нуждаем от общ език. Най-добрият общ език, най-лесният за научаване, най-точният, най-справедливият е международният език есперанто.