HÖSTEN 2022 | EB 98.1

GD KOMMUNIKATION | ENHETEN FÖR ÖVERVAKNING AV DEN ALLMÄNNA OPINIONEN

EUROPAPARLAMENTET

EUROBAROMETER

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Rapporten har utarbetats för Europaparlamentet av Kantar

ANSVARIG

Philipp SCHULMEISTER, enhetschef

BIDRAGANDE FÖRFATTARE

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (projektledare), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

TILLVERKNING

Katarzyna Oniszk

GRAFISK DESIGN

Aleksandra BUDNIK

Manuskriptet färdigställdes i december 2022

Bryssel, © Europeiska unionen, 2022

OM FÖRLAGET

Detta dokument offentliggjordes av enheten för övervakning av den allmänna opinionen inom Europaparlamentets generaldirektorat för kommunikation (GD COMM).

För att kontakta enheten för övervakning av den allmänna opinionen, skriv till: dgcommpom@europarl.europa.eu

SPRÅKVERSION

Original: SVENSKA

ANSVARSFRISKRIVNING

Detta dokument är förberett för, och riktar sig främst till, Europaparlamentets ledamöter och personal för att bistå dem i deras parlamentariska arbete. Det är upphovsmannens eller upphovsmännens eget ansvar att innehållet i dokumentet, och eventuella yttranden som uttrycks häri bör inte intas för att företräda parlamentets officiella ståndpunkt.

Dokument utarbetat av Pierre Dieumegard för Europe-Democracy-Esperanto Syftet med detta provisoriska dokument är att göra det möjligt för fler människor i Europeiska unionen att bli medvetna om handlingar som tagits fram av Europeiska unionen (och finansieras genom deras skatter). Without översättningar, människor är uteslutna från debatten. Detta dokument ”parlemeter” var endast på engelska i en pdf-fil. Från denna ursprungliga fil gjorde vi en odt-fil, förberedd av Libre Office-programvara, för maskinöversättning till andra språk. Resultaten finns nu tillgängliga på alla officiella språk. Det är önskvärt att EU:s administration övertar översättningen av viktiga dokument. ”Viktiga dokument” är inte bara lagar och förordningar, utan också den viktiga information som behövs för att fatta välgrundade beslut tillsammans. För att diskutera vår gemensamma framtid tillsammans och möjliggöra tillförlitliga översättningar skulle det internationella språket esperanto vara mycket användbart på grund av dess enkelhet, regelbundenhet och noggrannhet. Kontakta oss: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Innehållsförteckning

TIO NYCKEL TAKE AWAYS	4

SAMMANFATTNING	6

BAKGRUND	10

METODIK	16

I. UTMANINGAR FÖR EU-MEDBORGARNA	18

1.1 Medborgarnas nuvarande farhågor	18

1.2 Åtgärder inför framtiden	26

JAG ÄR HÄR. DE STIGANDE LEVNADSKOSTNADERNA	36

2.1 Den finansiella situationen för EU-hushållen	37

2.2 Framtida perspektiv	47

2.3 Tillfredsställelse med nuvarande nationella och europeiska åtgärder	53

III. STÖD TILL UKRAINA	56

3.1 Medborgarnas godkännande av EU:s ståndpunkt och åtgärder till stöd för Ukraina	56

3.2 Tillfredsställelse med medlemsstaternas samarbete	67

3.3 Litet förtroende för att livet kommer att förbli oförändrat	70

IV. EU OCH EUROPAPARLAMENTET I MEDBORGARNAS ÖGON	77

4.1 Europaparlamentets roll och uppfattning	77

4.2 EU:s uppfattning	98

V. UPPVÄRMNING: MEDBORGARNAS INTRESSE FÖR EU OCH NÄSTA VAL TILL EUROPAPARLAMENTET	122

5.1 Intresse i EU-frågor	122

5.2. Val till Europaparlamentet	139

SLUTSATSER	155

TEKNISKA SPECIFIKATIONER	156

TIO NYCKEL TAKE AWAYS

1. POLYKRIS HUMÖR.

De stigande levnadskostnaderna är för närvarande det mest angelägna problemet för 93 % av européerna. fattigdom och social utestängning följer (82 %). Både den potentiella spridningen av kriget i Ukraina till andra länder och klimatkrisen är fortfarande oroande för 81 % av EU:s medborgare.

2. FRED SOM EUROPAS KÄRNA (OCH GRUNDANDE ORSAK).

Mer än sjuttio år efter Schumandeklarationen är freden tillbaka som den främsta fördelen med EU-medlemskapet. 36 % av européerna säger att EU:s bidrag till att upprätthålla fred och stärka säkerheten är de främsta fördelarna med EU-medlemskapet, en ökning med sex procentenheter sedan hösten 2021. Européerna anser också att EU underlättar ett bättre samarbete mellan medlemsstaterna (35 %) och bidrar till ekonomisk tillväxt (30 %).

3. TILLSAMMANS STÅR VI.

EU-medborgarna fortsätter att stödja Ukraina på ett motståndskraftigt sätt. 74 % godkänner EU:s stöd efter Rysslands invasion i allmänhet, och 73 % är för de konkreta åtgärder som vidtas, såsom sanktioner mot den ryska regeringen, samt ekonomiskt, militärt och humanitärt stöd till Ukraina.

4. DEMOKRATI ÄR NYCKELN.

Att försvara demokratin är fortfarande det viktigaste värdet (36 %) EU-medborgarna vill att Europaparlamentet ska stå upp för. Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (29 %), liksom yttrandefriheten och tankefriheten (28 %) följer. Ett annat värde som får allt större omnämnande över tid är solidaritet mellan EU:s medlemsstater och regioner.

5. FÖRÄNDRINGSVINDAR, MEN VI ÄR BÄTTRE TILLSAMMANS.

Två av tre européer (65 %) tror att deras liv kommer att förändras till följd av kriget i Ukraina. Trots detta är majoriteterna optimistiska när det gäller EU:s framtid (57 %) och uttrycker tillfredsställelse med samarbetet mellan EU:s medlemsstater under hela konflikten hittills (58 %).

6. KRISERNA TAR SIN VÄGTULL.

Nästan hälften av den intervjuade EU-befolkningen (46 %) hävdar att den personliga levnadsstandarden redan har påverkats negativt till följd av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och levnadskostnaderna. Två av fem (39 %) räknar med att drabbas under nästa år, medan 45 % av de europeiska hushållen uppger att de redan har svårt att leva med sin nuvarande inkomst.

7. BEKÄMPA FATTIGDOMEN FÖRST.

Med stigande inflations- och levnadskostnader vill medborgarna att Europaparlamentet ska fokusera på kampen mot fattigdom och social utestängning (37 %). Folkhälsan är fortfarande relevant för många medborgare (34 %), liksom fortsatta åtgärder mot klimatförändringarna (31 %). Att stödja ekonomin och skapa nya arbetstillfällen (31 %) står också högt upp på listan.

8. EU ÄR EN DEL AV LÖSNINGEN.

Den senaste tidens kriser stärker medborgarnas stöd till Europeiska unionen: 62 % ser EU-medlemskapet som en ”bra sak” – bland de högsta resultaten på rekordnivå sedan 2007. Två tredjedelar (66 %) anser att deras EU-medlemskap är viktigt och 72 % anser att deras land har gynnats av det.

9. EU:S RYKTE UNDER PRESS.

Medborgarna förväntar sig dock att EU ska lägga fram lösningar för att mildra de sammansatta effekterna av de kriser vi står inför. Det stora stödet till unionen som sådan fortsätter, men bygger på de erfarenheter som gjorts under de senaste åren att EU skulle finna lösningar för att hantera sådana kriser på ett framgångsrikt sätt. Fempunktsminskningen sedan våren 2022 (52 % till 47 %) av de medborgare som har en positiv bild av EU kan ses som en varning som EU verkligen skulle behöva leverera inom kort.

10. VAL TILL EUROPAPARLAMENTET VID HORISONTEN.

En majoritet (54 %) uttrycker intresse för valet till Europaparlamentet 2024, medan 45 % säger att de inte gör det. Om valet till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka skulle 67 % sannolikt rösta (vilket ger en poäng från 7 till 10 på en 10-gradig skala).

SAMMANFATTNING

Den globala polykrisen ställer medborgarna inför flera, djupgående utmaningar. Parlamentets Eurobarometerundersökning från hösten 2022 beskriver dem tydligt och visar på den betydande inverkan som krisen med levnadskostnader har på det dagliga livet. Trots dessa farhågor är stödet till EU fortfarande stort. I hela EU uppmanar medborgarna Europaparlamentet att försvara demokratin, skydda de mänskliga rättigheterna och tankefriheten. De vill också prioritera kampen mot fattigdom och social utestängning, ”folkhälsa”, ”åtgärder mot klimatförändringar” och ”stöd till ekonomin”.

STIGANDE KOSTNADER FÖR LIFING SOM ETT CENTRALT PROBLEM

Bland de många frågorna är de stigande levnadskostnaderna för närvarande den mest angelägna för nästan alla respondenter (93 %) i denna undersökning, över alla åldersgrupper, kön, utbildnings- och socio-professionell bakgrund. Det är också den mest angelägna frågan i alla EU-medlemsstater utom i Sverige.

Oavsett effekten på ens personliga levnadsstandard, citerar européerna ”de stigande levnadskostnaderna” som deras största oro. Även de som stöter på (nästan) inga svårigheter att betala räkningar är oroade över problemet (91 %), jämfört med 96 % av dem som hanterar svårigheter för det mesta.

Denna fråga berör alla medlemsstater, där andelen oroliga medborgare överstiger 90 % i alla länder utom Österrike (89 %), Slovenien (88 %), Rumänien (82 %), Nederländerna (81 %), Danmark (77 %) och Sverige (74 %).

I linje med detta är fattigdom och social utestängning, vilket också är högt bland européerna (82 %). För dem som säger att deras personliga levnadsstandard redan har minskat, är fattigdom och social utestängning den näst största oro.

(90 %). Det är särskilt vanligt i Cypern (94 %) och de medlemsstater som drabbats hårdast av krisen i euroområdet, bland annat Grekland (97 %), Portugal (95 %), Spanien (93 %) och Italien (92 %).

”Krigets utbredning i Ukraina till andra länder” är den tredje mest uttryckt oro (81 %). De svarande i Malta (93 %), Portugal (91 %), Polen (91 %) och Litauen (90 %) är bland de mest oroliga. Denna rädsla är särskilt utbredd bland kvinnor och äldre generationer. Slutligen är klimatförändringarna fortfarande en ledande fråga för 81 % av EU:s medborgare, men – betydligt – inte bara bland yngre svarande. Faktum är att 81 % av dem som är 55 år och äldre anser att det är oroväckande för dem och deras nära, även om de är mindre benägna att betrakta det som en huvudprioritering för Europaparlamentet än yngre européer. Orosnivåerna varierar mellan 44 % i Estland och 93 % i Malta.

LEVNADSSTANDARDEN PÅVERKAS KRAFTIGT AV ALREDY

När det gäller medborgarnas ekonomiska situation visar undersökningen att konsekvenserna av polykrisen, inklusive kriget i Ukraina, covid-19-pandemin och den stigande inflationen, blir alltmer kännbara. Nästan hälften av EU-medborgarna (46 %) säger att deras ”livsstandard redan har sänkts”, med ytterligare 39 % som förväntar sig en effekt under det kommande året, och endast 14 % förväntar sig ingen förändring alls.

Levnadsstandarden för medborgare med lägre utbildningsnivå har redan påverkats avsevärt (56 % jämfört med 34 % av dem som fortfarande studerar).

Det är viktigt att notera att andelen medborgare som redan berörs varierar avsevärt mellan medlemsstaterna: Den är lägst i Sverige (24 %) och Finland (27 %) och högst i Cypern (70 %), Grekland (66 %), Malta (65 %) och Frankrike (62 %). Men även i de nordiska länderna, där den nuvarande effekten är begränsad, känner majoriteterna antingen redan en nedgång i levnadsstandarden eller förväntar sig att den kommer att ske inom en snar framtid. 45 % av de europeiska hushållen uppger att de redan har problem, medan 54 % säger att de fortfarande lever bekvämt. Återigen finns det stora skillnader mellan länderna, där andelen personer som har svårigheter är mycket lägre i länder som Sverige (13 %), Danmark (13 %), Finland (16 %), Nederländerna (16 %) och Luxemburg (19 %) jämfört med andra länder som Grekland (79 %) och Bulgarien (75 %). En annan indikator på växande ekonomiska begränsningar är ökningen av andelen medborgare som har problem med att betala räkningar ”för det mesta” eller ”ibland”, en ökning med nio procentenheter (30 % till 39 %) sedan hösten 2021 och + 6 procentenheter sedan våren 2022.

När det gäller de åtgärder som vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna är en av tre européer nöjd med de åtgärder som vidtagits både på nationell nivå och på EU-nivå. Tillfredsställelsen varierar mellan 66 % i Malta och 15 % i Estland för nationella åtgärder och mellan 55 % i Irland och 13 % i Estland för EU-åtgärder.

GODKÄNNANDET AV EU:S STÖD TILL UKRAINA ÄR STABILT OCH HÖGT

En viktig undersökningsinsikt är det fortsatta motståndskraftiga stödet från EU-medborgarna för Ukraina: 74 % av de svarande godkänner EU:s stöd efter Rysslands invasion i allmänhet, och 73 % godkänner de konkreta ”åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina”, såsom sanktioner mot den ryska regeringen samt ekonomiskt, militärt och humanitärt stöd till Ukraina. I alla medlemsstater är andelen personer som godkänner EU:s stöd högre än de som uttrycker missnöje, med de högsta nivåerna i Sverige (97 %), Finland (95 %), Nederländerna (93 %), Portugal (92 %) och Danmark (92 %).

När man tittar på potentiella samband mellan offentligt stöd till Ukraina och enskilda ekonomiska situationer framträder ett antal intressanta insikter: medborgare i medlemsstater med högre BNP per capita är mer benägna att godkänna EU-stöd till Ukraina. Å andra sidan – och kanske ännu tydligare med tanke på var majoriteten av EU:s medborgare personligen står i denna fråga – är godkännandet av EU:s stöd till Ukraina fortsatt högt oavsett nationell inflation och arbetslöshet. Till och med en majoritet av EU-medborgarna som stöter på ekonomiska svårigheter stöder EU:s ställning med Ukraina: 70 % av dem vars levnadsstandard har minskat godkänner (jämfört med 79 % av dem vars inkomst ännu inte har minskat och 73 % upplever ingen förändring/ökning). Stödet är också ganska stabilt oavsett åldersgrupp, kön och politisk tillhörighet.

Medlemsstaternas insatser för att samordna svaren på konsekvenserna av invasionen uppskattas till stor del. 58 % av EU-medborgarna är nöjda med samarbetsnivåerna mellan länderna, medan 37 % inte är det. Godkännandet är särskilt stort i Irland (84 %), Portugal (83 %), Danmark (83 %), Sverige (81 %) och Finland (80 %). Svarande i Grekland (34 %), Cypern (40 %) och Slovakien (41 %) är bland de minst nöjda. Av dem som är nöjda med medlemsstaternas samarbete för att ta itu med konsekvenserna av kriget i Ukraina vill 68 % att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll, medan de som har en positiv bild av EU och Europaparlamentet också är mer benägna att vara nöjda med medlemsstaternas samarbetsnivåer.

Med tanke på de dystra ekonomiska utsikterna i Europa och den dominerande oron över de stigande levnadskostnaderna anser medborgarna förståeligt att ”saker inte går i rätt riktning”, varken i sina respektive länder (62 %) eller i EU (51 %). De flesta européer (65 %) känner sig inte heller säkra på att deras liv kommer att fortsätta som de är. Särskilt i länder med mindre BNP per capita är det mer sannolikt att medborgarna upplever att deras liv kan förändras. I Grekland är till exempel bara 10 % övertygade om att deras liv kommer att förbli desamma, medan hälften av de svarande i Irland är övertygade om detta. Medborgare som upplever svårigheter att betala räkningar större delen av tiden, i allmänhet, uttrycker mindre förtroende för en stabil framtid: endast 21 % är säkra, jämfört med 35 % bland dem som (nästan) aldrig stöter på dem. De förstnämnda är också mer benägna att känna att saker och ting går åt fel håll i deras liv personligen och är mindre optimistiska när det gäller EU:s framtid som helhet. Men även de som lever bekvämt tror mestadels att deras liv kan förändras (59 %). Trots detta är en majoritet av européerna (57 %) fortfarande optimistiska om EU:s framtid. De mest optimistiska utsikterna uttrycks av irländska (84 %) och danska (81 %) svarande. Detta är också särskilt fallet bland unga européer.

UPPFATTNINGEN OM EU OCH EUROPAPARLAMENTET ÄR PÅ DET HELA TAGET POSITIV

Uppfattningen om EU är positiv bland 47 % av européerna, neutral för 38 % och negativ för 14 %. Efter att ha uppnått rekordresultat i vårundersökningen 2022 har EU:s positiva image gått tillbaka till 2020 och 2021 års nivåer. I de flesta medlemsstater har en majoritet en positiv bild av EU, med få undantag där en neutral åsikt dominerar. En negativ bild av EU är minoritetssynen i alla europeiska länder. Liknande slutsatser kan dras när det gäller bilden av Europaparlamentet. Den har stadigt förbättrats under de senaste åren, särskilt sedan covid-19-pandemin bröt ut, och nådde sin topp i vårundersökningen 2022 på 39 %. Från och med hösten 2022 är Europaparlamentets positiva bild tillbaka till 2020 och 2021 års nivåer på 36 %. Resultatet är högst i Malta (62 %), Irland (58 %) och Sverige (53 %) och lägst i Grekland (27 %), Estland (27 %), Slovenien (26 %) och Frankrike (22 %), där ”neutralt” är det mest nämnda svaret. En majoritet av européerna skulle vilja att Europaparlamentet spelar en viktigare roll (55 %, -3 procentenheter jämfört med våren 2022 och hösten 2021). Detta är det mest populära svaret i 23 medlemsstater, med de högsta andelarna i Cypern (87 %), Grekland (75 %) och Spanien (75 %). Européer som i allmänhet är mer positiva till EU och Europaparlamentet vill också att parlamentet ska spela en starkare roll, vilket är fallet för medborgare som röstade i tidigare europeiska, nationella eller lokala val.

Ännu mer relevant i det nuvarande geopolitiska sammanhanget är uppfattningen att EU-medlemskapet är en ”bra sak” fortfarande högt (62 %, -3 procentenheter) och fortsätter att ligga kvar på sin högsta nivå sedan 2007. De flesta medborgare i alla länder utom Grekland och Slovakien – där en mer neutral uppfattning är dominerande – ser sitt landsembership av EU som en ”bra sak”. De högsta procentandelarna är Luxemburg (90 %) och Irland (83 %), medan Litauen (+ 17 procentenheter), Malta (+ 17 procentenheter), Finland (+ 6 procentenheter) och Slovakien (+ 5 procentenheter) ser de största ökningarna jämfört med hösten 2021.

Utöver uppfattningen att EU-medlemskap är en ”bra sak” anser två tredjedelar av européerna (66 %) också att deras EU-medlemskap är ”viktigt”. En mycket hög andel européer (72 %) skulle också säga att deras land har gynnats av att vara EU-medlem. Denna indikator har inte ändrats sedan hösten 2021, vilket stöder tecken på övergripande motståndskraft hos EU:s befolkning. Detta är också majoriteten i alla medlemsstater, med en andel som överstiger 90 % i Malta (95 %), Irland (92 %), Litauen (91 %) och Luxemburg (91 %). Detta resultat har varit relativt stabilt i de flesta länder, med de mest betydande ökningarna i Malta (+ 6 procentenheter), Finland (+ 6 procentenheter) och Sverige (+ 4 procentenheter). Yngre respondenter, vanliga väljare och medborgare som tycker att det är viktigt att rösta är mer benägna att säga att deras land har gynnats av att vara medlem i EU.

En annan viktig insikt med tanke på den nuvarande situationen är att de svarande ger EU:s bidrag till att upprätthålla freden och stärka säkerheten (36 %) som den främsta orsaken till att deras land har gynnats av EU-medlemskapet. Resultaten för denna indikator har ökat med 6 procentenheter sedan oktober/november 2021, den största observerade av de poster som ställts i denna fråga. De största ökningarna är Lettland (+ 16 procentenheter), Litauen (+ 15 procentenheter), Nederländerna (+ 13 procentenheter), Estland (+ 12 procentenheter), Malta (+ 11 procentenheter) och Polen (+ 11 procentenheter). Detta tyder på den effekt som det ryska kriget mot Ukraina kan ha. Andra skäl som utmärker sig är bland annat samarbete mellan EU-länder (35 %, + 3 procentenheter) och EU:s bidrag till respektive lands ekonomiska tillväxt (30 %, =). Intressant nog visar det senare de största ökningarna i de länder där de svarande rapporterar de största ekonomiska svårigheterna, t.ex. i Bulgarien (+ 7 procentenheter), Grekland (+ 7 procentenheter), Cypern (+ 5 procentenheter) eller Slovakien (+ 5 procentenheter), vilket tyder på ytterligare förstärkning av argumentet att medborgarna ser EU som en del av lösningen när de ställs inför ökande svårigheter.

När det gäller de värden som européerna vill att Europaparlamentet ska försvara, demokrati (36 %, -2 procentenheter sedan våren 2022), skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och världen (29 %, + 2 procentenheter) och yttrandefrihet och tankefrihet (28 %, + 1 procentenheter) utgör de tre största på EU-nivå. Dessa värden har konsekvent nämnts mest sedan hösten 2021, vilket understryker det starka budskap som medborgarna sänder om sina förväntningar på Europaparlamentet. Demokrati som ett värde som kräver skydd kommer mer sannolikt att nämnas av européer som ”har en positiv bild” av EU och Europaparlamentet, och skulle vilja att den senares roll är viktigare. Detta segment ser positivt på EU-medlemskapet och anser att det är viktigt att rösta i valet till Europaparlamentet.

De politiska prioriteringar som uttrycks för Europaparlamentet vittnar också om det övergripande politiska sammanhanget: Återigen, efter våren 2022, kommer kampen mot fattigdom och social utestängning på topp med 37 % (-1 procentenheter sedan våren 2022), följt av ”folkhälsa” (34 %, -1 procentenheter), åtgärder mot klimatförändringar (31 %, =) och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (31 %, + 1 procentenheter). Kampen mot fattigdom är en högre prioritet för respondenter med lägre utbildningsnivå och som hanterar större ekonomiska svårigheter. Kampen mot klimatförändringarna är fortfarande, vilket observerats i tidigare undersökningar, mer sannolikt att vara en prioritering för yngre respondenter och studenter. Folkhälsan (42–34 %) samt migration och asyl (23–11 %) har båda blivit mindre viktiga nu jämfört med hösten 2021.

VAL TILL EUROPAPARLAMENTET VID HORISONTEN

I Europaparlamentets höst Eurobarometerundersökning 2022, som genomfördes ett och ett halvt år före valet till Europaparlamentet i maj 2024, behandlas också EU-medborgarnas attityder. Valet till Europaparlamentet 2024 är fortfarande viktigt och betydligt viktigare jämfört med samma tid före valet 2019.

Att rösta i valet till Europaparlamentet är av stor betydelse för 46 % av européerna, medelhög betydelse till 39 % och låg betydelse till 14 %. Det ses som en viktig medborgerlig plikt (score 10) för nästan en fjärdedel av de svarande (24 %). Att jämföra och jämföra med resultaten ett och ett halvt år före valet till Europaparlamentet 2019 visar att vikten av att rösta i val till Europaparlamentet har ökat med 4 procentenheter, från 42 % hösten 2017 till 46 % hösten 2022, med vissa betydande variationer i ett antal länder. De största ökningarna är i Portugal (+ 19 procentenheter), Grekland (+ 17 procentenheter), Kroatien (+ 17 procentenheter) och Tjeckien (+ 14 procentenheter). Andelen har minskat – i mycket lägre grad – i Bulgarien (-5 procentenheter), Tyskland (-4 procentenheter), Frankrike (-4 procentenheter) och Litauen (-4 procentenheter). Över hälften av medborgarna (54 %) är intresserade av valet till Europaparlamentet 2024, medan 45 % säger att de inte är det, på samma nivå som hösten 2017, då räntan var 55 %. Sedan dess har den varierat avsevärt i de flesta länder: den största ökningen i Grekland (+ 14 procentenheter), Kroatien och Portugal (+ 9 procentenheter i båda länderna), medan de största minskningarna är i Finland (-14 procentenheter), Estland (-13 procentenheter) och Nederländerna (-13 procentenheter). Slutligen har sannolikheten för att rösta i nästa val till Europaparlamentet minskat något sedan våren 2022, men den är överlag hög på 67 % på EU-nivå. Sannolikheten att rösta varierar från 49 % i Estland och 51 % i Cypern till över åtta av tio i Sverige (85 %), Nederländerna (83 %) och Danmark (82 %).

BAKGRUND

Fältarbete

Fältarbetet för Europaparlamentets Eurobarometerundersökning hösten 2022 utfördes av Kantar Public mellan den 12 oktober och den 7 november i alla 27 EU-medlemsstater. För att korrekt tolka undersökningsresultaten är det viktigt att ta hänsyn till det politiska och samhälleliga sammanhanget vid tidpunkten för fältarbetet. Alla nationella resultat för de frågor som ställs i denna undersökning – och i fortsättningen även de europeiska genomsnittliga resultaten – måste ses mot bakgrund av situationen och den offentliga debatten vid tidpunkten för fältarbetet.

Rysslands krig mot Ukraina

Offentlig diskurs vid tiden för fältarbete dominerades av kriget i Ukraina, som började den 24 februari 2022 när Rysslands president Vladimir Putin beordrade sina trupper att invadera Ukraina. Precis i början av fältarbetet intensifierade Ryssland sina missil- och drönarattacker mot huvudstaden Kiev och andra större städer. Detta kom efter att Vladimir Putin anklagade Ukraina för att attackera en bro som länkar Krim till det ryska fastlandet. De kraftiga luftangreppen i Kiev, Kharkiv, Lviv och andra ukrainska städer orsakade död och förstörelse, med många städer och byar i hela Ukraina kvar utan uppvärmning, el och vatten eftersom attacker ofta riktades mot viktig civil infrastruktur. Under fältarbetet ökade samtalen om inrättandet av en särskild krigsförbrytelsedomstol, med tanke på de avsiktliga attackerna mot civila och civil infrastruktur samt växande bevis för andra krigsförbrytelser.

Från början av Rysslands aggressionskrig har EU gett Ukraina humanitärt, politiskt, ekonomiskt och militärt stöd. EU enades mycket snabbt om flera sanktionspaket mot Ryssland som svar på invasionen1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en som innefattade ett embargo mot ryskt kol och avstängning av vissa ryska banker från SWIFT, ett internationellt betalningssystem. Den 6 oktober enades EU:s ledare om det åttonde sanktionspaketet, som svar på Rysslands fortsatta upptrappning, inbegripet den olagliga annekteringen av Ukrainas Donetsk-, Luhansk-, Zaporizhzhia- och Kherson-regioner som bygger på sham-referenser, mobiliserar ytterligare trupper och utfärdar öppna kärnvapenhot. Det åttonde paketet införde bland annat nya export- och importförbud, som syftar till att beröva Rysslands militär och industri viktiga komponenter och tekniker som behövs för att föra sitt krig på Ukrainas territorium. Paketet lade också grunden för den rättsliga ram som krävs för att genomföra det tak för oljepriset som G7-länderna planerar.2 ttps://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Dessutom hade Polen, de baltiska staterna och Irland redan vid tiden för fältarbetet lagt fram ett förslag till ett nionde paket med sanktioner mot Moskva, inklusive restriktioner för Vitryssland för att stödja Rysslands krigsinsatser.

Sedan krigets början har Team Europe (som består av Europeiska unionen, EU:s medlemsstater – inklusive deras genomförandeorgan och offentliga utvecklingsbanker – samt Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling) mobiliserat 19,7 miljarder euro i ekonomiskt stöd till Ukraina.

En stor del av stödet kommer i form av makroekonomiskt stöd. Dessutom fortsatte arbetet med en mer strategisk och förutsägbar strategi för EU:s ekonomiska stöd till Ukraina 2023 under tiden för fältarbete. Efter Europeiska rådets möte den 20–21 oktober 2022 föreslog kommissionen ett stödpaket för Ukraina på 18 miljarder euro för 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Den 25 oktober öppnade kommissionens ordförande Von der Leyen och Tysklands förbundskansler Scholz den internationella expertkonferensen om Ukrainas återhämtning i Berlin för att diskutera långsiktigt bistånd med internationella givare.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf I mars 2022 aktiverade EU direktivet om tillfälligt skydd för5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians människor som flydde från kriget. Sedan dess har ukrainska flyktingar rätt till uppehållstillstånd samt tillgång till utbildning och till arbetsmarknaden. Detta tillfälliga skydd förlängdes i oktober och gäller nu fram till mars 2024.

Under fältarbetsperioden enades EU-länderna om att gemensamt utbilda 15 000 ukrainska soldater på europeisk mark för att ta itu med Ukrainas akuta militära utbildningsbehov och göra det möjligt för landet att försvara sin territoriella integritet och suveränitet inom sina internationellt erkända gränser. Dessutom godkändes biståndsåtgärder inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten till ett värde av 16 miljoner euro för att stödja den ukrainska försvarsmaktens kapacitetsuppbyggnad.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Mot slutet av fältarbetsperioden utfärdade ryska myndigheter varningar om att Ukraina skulle vara redo att lansera en ”smutsig bomb” som vissa analytiker tolkade som Ryssland som förberedde marken för ytterligare upptrappningar av kriget.

Rysslands aggressionskrig har också utlöst störningar av jordbruksproduktion, leveranskedjor och handel som har drivit världens livsmedels- och gödselpriser till aldrig tidigare skådade nivåer. På lördagen den 29 oktober meddelade Ryssland att landet kommer att avbryta sitt deltagande i ett tidigare avtal om spannmålsexport och vapen i sitt krig mot Ukraina. Den 2 november återupptogs dock spannmålstransporterna från Ukraina efter att Ryssland samtyckt till att åter ansluta sig till det FN-stödda Svartahavskorninitiativet, vilket avslutade en stand-off som hotade att återuppstå en global livsmedelskris, eftersom många länder världen över i hög grad är beroende av livsmedelsexport från Ukraina.

Den 19 oktober tilldelade Europaparlamentet ”det modiga folket i Ukraina, företrädd av sin president, valda ledare och det civila samhället”, Sacharovpriset för tankefrihet 2022, ett pris som varje år delas ut av Europaparlamentet för att hedra individer och organisationer som försvarar mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022

Ekonomiska sammanhang

Konsekvenserna av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina har förstärkt den globala inflationen, enligt EG:s höstprognos 2022.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EU är en av de mest utsatta avancerade ekonomierna på grund av sin geografiska närhet och stora beroende av gasimport från Ryssland. Energiförsörjningskrisen bidrar till det redan existerande inflationstrycket och flaskhalsarna i leveranskedjan, inte minst till följd av covid-19-pandemin och Kinas fortsatta nollpolitik för covid-19.

Alla dessa faktorer urholkar hushållens köpkraft och påverkar produktionen. Den ekonomiska stämningen har fallit markant. Tillväxten förväntas minska avsevärt vid årsskiftet och flera medlemsstater hamnar i lågkonjunktur, enligt prognosrapporten.

På samma sätt9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 understryker Internationella valutafonden (IMF) i sin rapport World Economic Outlook att det finns en växande risk för att den globala ekonomin hamnar i en lågkonjunktur nästa år. Den globala ekonomiska aktiviteten upplever en bred och skarpare avmattning än väntat, med högre inflation än under flera årtionden. Den kostnadseffektiva krisen, åtstramningen av de finansiella förhållandena i de flesta regioner, Rysslands invasion av Ukraina och den kvardröjande covid-19-pandemin påverkar alla utsikterna kraftigt. Den globala tillväxten väntas minska från 6,0 procent 2021 till 3,2 procent 2022 och 2,7 procent 2023. Detta är den svagaste tillväxtprofilen sedan 2001, med undantag för den globala finanskrisen och den akuta fasen av covid-19-pandemin. I IMF:s rapport anges vidare att chocken från energikrisen är strukturell i Europa, och därför är det osannolikt att det kommer att bli ett övergående fenomen.

Den årliga inflationstakten i euroområdet var 10,6 % i oktober 2022, en ökning från 9,9 % i september, enligt uppgifter som offentliggjorts av Eurostat, Europeiska unionens statistikkontor. I oktober kom det största bidraget till den årliga inflationstakten i euroområdet från energi (+ 4,44 procentenheter), följt av livsmedel, alkohol och tobak (+ 2,74 procentenheter). EU:s årliga inflation var 11,5 % i oktober 2022, en ökning från 10,9 % i september. För ett år sedan var siffran 4,4 %. De lägsta årliga räntorna registrerades i Frankrike (7,1 %), Spanien (7,3 %) och Malta (7,4 %). De högsta årliga siffrorna noterades i Estland (22,5 %), Litauen (22,1 %) och Ungern (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Effekterna av inflationen återspeglas alltmer i konsumenternas köpvanor, med människor som ger upp på semester eller vissa aktiviteter, letar efter fler fynd och köper billigare produkter.

Den 27 oktober höjde Europeiska centralbanken (ECB) räntorna med 0,75 procentenheter till sin högsta nivå sedan 2009, och genomförde en tredje större räntehöjning i rad.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html ECB:s referensränta ligger nu på 2 %.

Trots den utmanande miljönhar arbetsmarknaden fortsatt att utvecklas starkt, med högst sysselsättning på årtionden. Den kraftiga ekonomiska expansionen i samband med lindringen av covid-19-åtgärderna ledde till att ytterligare två miljoner människor började arbeta under första halvåret 2022, vilket ledde till att antalet sysselsatta i EU ökade till 213,4 miljoner. Arbetslösheten låg kvar på rekordlåg nivå på 6,0 % i september. Arbetsmarknaderna förväntas reagera på avmattningen av den ekonomiska aktiviteten med en eftersläpning, men förbli motståndskraftiga. Sysselsättningstillväxten i EU beräknas uppgå till 1,8 % 2022, innan den avstannar 2023 och stiger måttligt till 0,4 % 2024.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media I september 2022 var den säsongrensade arbetslösheten i euroområdet 6,6 %, en minskning från 6,7 % i augusti 2022 och en minskning från 7,3 % i september 2021. Arbetslösheten i EU var 6,0 % i september 2022, stabil jämfört med augusti 2022 och en minskning från 6,7 % i september 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Sammantaget är deekonomiska utsikterna fortfarande omgivna av en exceptionell grad av osäkerhet när Rysslands krig mot Ukraina fortsätter och potentialen för ytterligare ekonomiska störningar är långt ifrån uttömd. Det största hotet kommer från den negativa utvecklingen på gasmarknaden och risken för brist, särskilt under vintern 2023–24.

Lagstiftningssammanhang på EU-nivå

Fältarbetsperioden präglades av pågående diskussioner mellan alla lagstiftande aktörer om hur man ska hantera den energikris som EU står inför. Den 18 oktober lade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen fram en ny nödförordning för att ta itu med de höga gaspriserna i EU och garantera försörjningstryggheten under de kommande vintermånaderna. I utkastet till lagstiftning lades fram planer för gemensamma inköp av gas och etablerade solidaritetsregler mellan medlemsstaterna för att hantera potentiella brister. Kommissionen föreslog också att ett nytt riktmärke för handel med gas för LNG skulle utarbetas före april 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Kommissionens paket innehöll dock inte något omedelbart tak för gaspriserna på grund av politiska meningsskiljaktigheter mellan medlemsstaterna och farhågor om konsekvenserna för försörjningstryggheten.

Den 26 oktober presenterade verkställande vice ordförande Timmermans lagen om renare luft och vatten. Som ett mellanliggande mål föreslog Europeiska kommissionen att det årliga gränsvärdet för kväveoxid ska sänkas från 40 till 20 mikrogram medan målet om noll luftföroreningar ska uppnås senast 2050. Den 27 oktober godkände Europeiska rådet och Europaparlamentet kommissionens förslag om utsläppsnormer för nya fordon, inklusive slutet av förbränningsmotorerna senast 2035, ett viktigt steg för att uppnå EU:s klimatmål.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Den 12 oktober rekommenderade Europeiska kommissionen EU-27 att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland och den 18 oktober uppmanade Europaparlamentet Europeiska unionens råd att anta ett beslut om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet före utgången av 2022.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Diskussionerna och förhandlingarna med Polen och Ungern om villkoren för rättsstatsprincipen för utbetalning av EU-medel fortsatte under fältarbetsperioden.

Andra större evenemang på nationell eller internationell nivå

I Iran dödades 22-åriga kurdiska kvinnan Jina Mahsa Amini i polisens förvar, vilket utlöste demonstrationer och deras våldsamma undertryckande. Till stor del ledda av kvinnor och skolflickor fortsatte protesterna som krävde politisk förändring under fältarbetet.

Förberedelserna inför klimatkonferensen COP 27, som inleds den 6 november i Sharm el-Sheikh/Egypten, pågick under fältarbetet. Inför konferensen publicerade World Meteorological Organization (WMO) och EU:s Copernicus klimatförändringstjänst en rapport som anger att temperaturen i Europa har stigit mer än dubbelt så mycket som det globala genomsnittet under de senaste 30 åren, och att det är den snabbaste uppvärmningsregionen på planeten.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Förra generationens klimataktivister uppmärksammade klimatförändringarnas förödande effekter genom att vandalisera konstverk, blockera vägar och delta i andra åtgärder av civil olydnad.

Kinas president Xi Jinping säkrade en historisk tredje mandatperiod som Kinas ledare efter en veckolång kommunistpartikongress. Han befordrade också några av sina närmaste kommunistpartiallierade och befäste sin position.

Den 30 oktober demonstrerade tiotusentals tjecker i Prag mot ökande extremism och populism, två dagar efter en koalition av högerextrema politiska rörelser, fransgrupper och kommunistpartiet höll en protest på samma plats. Många i folkmassan uttryckte stöd för Ukraina i kriget mot Ryssland, i motsats till den tidigare protesten när deltagare som motsätter sig EU och Nato krävde direkta samtal med Moskva om gasleveranser.

I Storbritannien tillkännagav den konservativa premiärministern Liz Truss sin avgång efter bara 45 dagar i tjänst och efterträddes av Rishi Sunak den 25 oktober som blev den första brittiska premiärministern med indisk arv.

Val

Strax före fältarbetet hölls parlamentsval i Lettland och Bulgarien.

Parlamentsval hölls i Lettland den 1 oktober 2022 efter utgången av mandatperioden för den 13:e Saeima som valdes 2018. Det nya enhetspartiet av den sittande premiärminister Krišjānis Kariņš fick den högsta andelen av rösterna (19 %) och vann flest platser (26). Den 3 oktober 2022 bemyndigade president Egils Levits Kariņš att leda diskussioner om att bilda en koalitionsregering. 59 % av de röstberättigade röstade, jämfört med 55 % i föregående val.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

Tidiga parlamentsval hölls i Bulgarien den 2 oktober 2022. Valet kallades efter Petkovregeringens fall, en fyrpartikoalition, i juni 2022. Detta var det tredje parlamentsvalet sedan 2021 och det tidigare valet hölls i april, juli och november 2021. GERB och dess långvariga ledare Boyko Borisov vann det senaste valet, men det nya parlamentet är fortfarande fragmenterat och den politiska situationen i landet bräcklig. Fortsatt politisk kris och instabilitet har lett till ett landsomfattande valdeltagande till 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Presidentvalet i Österrike: Den 9 oktober omvaldes Alexander Van der Bellen till Österrikes president i första omgången. Som en oberoende kandidat, men som härrör från det österrikiska gröna partiet, fokuserade Van der Bellen i sin kampanj på att vara ”det säkra valet i stormiga tider”.

Van der Bellen vann sin andra sexårsperiod med 56,7 % av rösterna. Sex andra kandidater var på valomgången, varav högern Walter Rosenkranz (FPÖ) kom tvåa med 17,7 % av rösterna. Alla andra kandidater nådde under 10 %. Valdeltagandet var 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Presidentvalet i Slovenien: Den 23 oktober vann den konservativa utrikesministern Anže Logar (34 %) den första omgången av presidentvalet mot advokat Nataša Pirc Musar (26,9 %), en vänsterliberal före detta informationskommissionär. Vänsterlutande kandidat Milan Brglez (15,45 %) rankas på tredje plats bland de sju kandidaterna, följt av kandidaterna Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) och Miha Kordiš (2,81 %). Valdeltagandet var 51,7 %. I slutomröstningen den 1 3november vann Nataša Pirc Musar och blev Sloveniens första kvinnliga president.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamentsval i Danmark: Parlamentsval hölls i Danmark den 1november 2022. Premiärminister Mette Frederiksen och hennes socialdemokratiska parti nådde först ett av sina bästa resultat på 20 år med 27,5 % av rösterna och fick 50 platser, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 och detta trots Frederiksens kontroversiella beslut att avliva all mink under pandemin som utlöste snabbvalen. Den starka demonstrationen av det socialdemokratiska partiet, som ledde vänsterpartiet för att säkra de 90 platser som behövs för en majoritet i det 179-sitsiga parlamentet, har hindrat Frederiksens plan att bryta blocken och bilda en stor koalition över den traditionella vänster-högerklyftan och argumenterar för att politisk enighet behövs i en tid av internationell osäkerhet. Valet kom bara ett par veckor efter saboteringen av två rörledningar som transporterar gas från Ryssland till Tyskland genom danska vatten, vilket påverkar känslan av säkerhet bland danskarna. Förutom detta var inhemska frågor, inklusive skattesänkningar och behovet av att bekämpa inflationen och stigande energipriser, viktiga frågor i kampanjerna. En gång ett centralt ämne var invandringen mindre av ett ämne, delvis på grund av att socialdemokraternas hårda hållning till migration berövade högerlåtande partier en möjlig samlingspunkt. Valdeltagandet var 84,1 %. Förhandlingar om att bilda en regering pågick vid tiden för fältarbete.

Italiens första kvinnliga premiärminister: Den 22 oktober utsågs Giorgia Meloni till premiärminister efter att hennes högerextrema parti Brothers of Italy hade vunnit valet tidigare i september 2022. Högerkoalitionen (inklusive Lega och Forza Italia) kom triumferande från valet, med 44 % av rösterna och Melonis parti tog 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Den 3 november reste premiärministern Meloni till Bryssel för att träffa EU:s främsta institutionella företrädare, bland annat Europeiska kommissionens ordförande von der Leyen, Europeiska rådets ordförande Michel och Europaparlamentets talman Metsola. Vid sina möten meddelade PM Meloni att Italiens inställning till migration hade förändrats och noterade att försvaret av de yttre gränserna hade blivit den främsta prioriteringen.

Den 15 oktober publicerade den ungerska regeringen en nationell samrådsundersökning där medborgarna uppmanas att godkänna eller inte hålla med om regeringens motstånd mot EU:s sanktionspolitik mot Ryssland över dess invasion av Ukraina. Premiärminister Viktor Orban har ofta stött på sanktionerna.

METODIK

Metod som används för denna undersökning

Den metod som användes i Eurobarometern hösten 2022, som genomfördes i våg 98.1, är den metod som används för Eurobarometerundersökningar som genomförts för Europaparlamentets generaldirektorat för kommunikation (enheten för övervakning av offentliga yttranden). Undersökningen genomfördes av Kantar Public mellan den 12 oktober och den 7 november 2022 i alla 27 EU-medlemsstater. Totalt genomfördes 26 431 intervjuer. EU:s resultat viktades efter befolkningens storlek i varje land.

Eurobarometerundersökningar utförs ansikte mot ansikte i människors hem eller på deras dörr, på det nationella språket. I alla länder användes CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

I Danmark och Tjeckien genomfördes vissa intervjuer via datorstödd videointervju (CAVI) teknik. Intervjuaren administrerar frågeformuläret till respondenten via video, där båda parter kan se varandra: villkoren för intervjuer är mycket lika dem för ansikte mot ansikte.

Grottan

I denna undersökning jämförs flera trendfrågor med Europaparlamentets vårparameter 2022 från Eurobarometervågen 97.3, som genomfördes i april-maj 2022. På grund av covid-19 var det inte möjligt att genomföra personliga intervjuer i alla länder. Vid den tiden kompletterades ansikte mot ansikte-läge i Belgien, Tjeckien, Danmark, Estland, Malta, Lettland, Nederländerna, Slovenien, Finland och Sverige med onlineintervjuer.

Några andra frågor jämförs med Europaparlamentets parlemeter höst 2021 från Eurobarometervågen 96.2, som genomfördes i november-december 2021. Vid den tiden kompletterades ansikte mot ansikte-läge i Belgien, Tjeckien, Danmark, Malta, Slovenien och Finland med onlineintervjuer. I Lettland genomfördes alla intervjuer online.

Denna förändring i läge kan påverka resultaten, särskilt för frågor med spontana val. Per definition visas dessa koder inte på den första skärmen som visas för respondenten, bara visas på en andra skärm om respondenten beslutar att inte välja en av de ursprungligen tillfrågade objekten. Som en följd av detta väljs spontana svar endast marginellt av dem som deltar i undersökningen online.

Det är viktigt att ta hänsyn till detta när man analyserar evolutionen.

Icke desto mindre har nationella evolutioner flera förklaringar, där kontextuella förändringar spelar en viktig roll.

I enlighet med EU:s allmänna dataskyddsförordning (GDPR) frågades respondenterna om de skulle gå med på att ställas frågor om frågor som kan betraktas som ”känsliga”.

Lägg märke till: I denna rapport hänvisas till EU-länderna genom sin officiella förkortning. De förkortningar som används i denna rapport motsvarar följande:

Belgien	VAR	Litauen	SVENSKA
Bulgarien	SVENSKA	Luxemburg	SVENSKA
Tjeckien	SVENSKA	Ungern	SVENSKA
Danmark	SVENSKA	Malta	SVENSKA
Tyskland	DE	Nederländerna	NL
Estland	EE	Österrike	OM OSS
Irland	IE	Polen	SVENSKA
Grekland	EL	Portugal	SVENSKA
Spanien	SVENSKA	Rumänien	SVENSKA
Frankrike	SVENSKA	Slovenien	SVENSKA
Kroatien	SVENSKA	Slovakien	SVENSKA
Italien	OM OSS	Finland	SVENSKA
Republiken Cypern	CY*	Sverige	SVENSKA
Lettland	LV

Europeiska unionen – vägt genomsnitt för de 27 medlemsstaterna EU27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, DVS, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT euroområdet

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE utanför euroområdet

* Cypern som helhet är en av EU:s 27 medlemsstater. Gemenskapens regelverk har dock upphävts i den del av landet som inte kontrolleras av Republiken Cyperns regering. Av praktiska skäl ingår endast intervjuer i den del av landet som kontrolleras av Republiken Cyperns regering i kategorin ”CY” och i genomsnittet för EU-27.

I. UTMANINGAR FÖR EU-MEDBORGARNA

1.1 Medborgarnas nuvarande farhågor

I det första kapitlet i rapporten behandlas EU-medborgarnas oro och deras uppfattning om den nuvarande situationen i EU, deras land och sitt eget liv. Det visar att det finns många frågor som oroar européerna, framför allt de stigande levnadskostnaderna, men också fattigdom, klimatförändringar och kriget vid EU:s gräns. Detta påverkar hur de ser på den nuvarande situationen i sitt land och i EU. Det senaste året har haft viss turbulens i medborgarnas framtidsutsikter, men trots att de är mindre positiva än de var för sex månader sedan är attityderna fortfarande motståndskraftiga och optimismen i EU:s framtid är fortsatt hög.

EU-medborgarna säger att de är oroliga för ett antal olika frågor, och minst sex av tio säger att de är mycket eller något oroade över var och en av de åtta frågor som ingår i frågan.

Framför allt är de svarande oroade över de stigande levnadskostnaderna, till exempel stigande livsmedels- och energipriser (93 %, varav 63 % är ”mycket oroliga”). Det finns tre andra frågor som minst åtta av tio medborgare säger att de är oroade över: fattigdom och social utestängning (82 %, varav 45 % ”mycket oroade”), klimatförändringar (81 %, varav 46 % ”mycket oroade”) och spridningen av kriget i Ukraina till andra länder (81 %, varav 42 % är mycket oroliga). Dessutom är minst sju av tio oroade över risken för en kärnenergiolycka (74 %), riskerna för gemensamma europeiska värden som frihet och demokrati (72 %) och migration (70 %).

De stigande levnadskostnaderna, till exempel stigande livsmedels- och energipriser Fattigdom och social utestängning Klimatförändringar Krigets utbredning i Ukraina till andra länder Risken för en kärnkraftsolycka Riskerna för våra gemensamma europeiska värden som frihet och demokrati Migrering Spridning av smittsamma sjukdomar som covid-19 eller apakoppor Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – EU-27) I varje land säger mer än sju av tio svarande att de är oroliga för de stigande levnadskostnaderna, och nästan alla svarande är oroliga i Grekland (100 %), Cypern (99 %), Italien och Portugal (båda 98 %). Mer än åtta av tio är ”mycket oroliga” i Grekland (86 %), Cypern (85 %) och Portugal (84 %). De svarande är minst oroade över de stigande levnadskostnaderna i Sverige (74 %), Danmark (77 %), Nederländerna (81 %) och Rumänien (82 %).

Det finns en utbredd oro över fattigdom och social utestängning i medlemsstaterna. I fem länder är fler än nio av tio svarande oroade över detta: Grekland (97 %), Portugal (95 %), Cypern (94 %), Spanien (93 %) och Italien (92 %). Det finns också sju länder där mer än hälften av de svarande är ”mycket oroliga”, ledda av Portugal (75 %), Grekland (74 %) och Cypern (71 %).

Karta (% – totalt ”varade”) Karta Legend QA18.4 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? De stigande levnadskostnaderna, t.ex. stigande livsmedels- och energipriser (% – Totalt ”varade”) Detta ärdäremot fallet för mindre än hälften av de svarande i Sverige (48 %) och andelen är mindre än sju av tio i Danmark (53 %), Tjeckien (65 %) och Estland (67 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.8 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – fattigdom och social utestängning) 81 % av EU-medborgarna uppger att de är oroliga för klimatförändringarna. Detta gäller för mer än hälften av de svarande i nästan alla länder, med de högsta andelarna i Malta (93 %), Italien och Portugal (båda 92 %). Undantaget är Estland, där mindre än hälften av de svarande (44 %) är oroade över klimatförändringarna. Den andel som säger att de är ”mycket oroliga” är högst i Cypern (68 %), Malta (62 %), Frankrike och Portugal (båda 59 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.1 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – klimatförändring)

Minst sex av tio respondenter i varje land säger att de är oroliga för att kriget i Ukraina sprider sig till andra länder. De högsta andelarna finns i Malta (93 %), Polen, Portugal (båda 91 %) och Litauen (90 %), medan de lägsta andelarna finns i Nederländerna (62 %), Danmark (65 %) och Sverige (67 %). De svarande är mest benägna att säga att de är ”mycket oroade” över krigets spridning till andra länder i Portugal (66 %), Malta (63 %), Cypern (62 %) och Lettland (60 %).

Karta Legend QA18.5 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? Krigets utbredning i Ukraina till andra länder (% – Totalt ”varade”) De svarande på Malta är mest benägna att säga att de är oroade över risken för en kärnenergiolycka (93 %), följt av dem i Portugal (89 %), Italien och Litauen (båda 88 %). I Cypern säger så många som 70 procent att de är ”mycket oroliga”. I Sverige är mindre än hälften (47 %) oroade över risken för en kärnkraftsolycka, och andelen är också relativt låg i Nederländerna (54 %), Danmark (55 %) och Finland (58 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.3 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – risken för kärnkraftsolycka) Mer än hälften av de svarande i varje land säger att de är oroade över riskerna för våra gemensamma europeiska värden som frihet och demokrati. Minst åtta av tio uppger att de är oroliga i Ungern (85 %), Portugal (82 %), Cypern (81 %), Italien och Polen (båda 80 %), medan andelen är lägst i Estland (53 %), Danmark och Nederländerna (båda 57 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.7 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – riskerna för våra gemensamma europeiska värden som frihet och demokrati) Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller andelen svarande som säger att de är oroade över migrationen. Detta är högst i Cypern (93 %), Malta (92 %), Grekland (86 %), Italien (83 %) och Portugal (81 %). Faktum är att mer än hälften av de svarande är ”mycket oroade” över migrationen i Cypern (80 %), Malta (58 %) och Grekland (53 %).

Mindre än hälften av de svarande ärdäremot oroade över migrationen i Danmark (37 %) och Sverige (45 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.2 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – migrering) Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller andelen svarande som säger att de är oroade över spridningen av infektionssjukdomar som covid-19 eller apakoppor. Detta är högst i Italien (85 %), Portugal (83 %), Cypern (79 %) och Ungern (78 %). Detta gäller däremot för mindre än hälften av de svarande i Danmark (29 %), Sverige (33 %), Nederländerna (37 %), Estland (42 %) och Tyskland (47 %).

Den sociodemografiska analysen visar att kvinnor är mer oroliga än män över de flesta av frågorna. 78 % av kvinnorna är oroade över risken för en kärnkraftsolycka, jämfört med 69 % av männen. Det finns också tydliga skillnader när det gäller krigets spridning i Ukraina till andra länder (84 % jämfört med 78 %), spridningen av infektionssjukdomar (67 % jämfört med 59 %), riskerna för våra gemensamma europeiska värden (75 % jämfört med 69 %) och fattigdom och social utestängning (84 % jämfört med 79 %).

Totalt ”berömd” Totalt ”inte orolig” Jag vet inte. QA18.6 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – spridningen av infektionssjukdomar som covid-19 eller apakoppor) I de flesta frågor är äldre människor mer oroliga än yngre människor. Skillnaden är störst i förhållande till migration: bland personer i åldern 55+ är 74 % oroliga för migration, men denna andel minskar stadigt, till 61 % bland dem i åldern 15–24 år. Det finns två undantag från detta allmänna mönster. Yngre människor är något mer oroliga för klimatförändringarna (84 % av 15–24-åringarna jämfört med 81 % i äldre åldersgrupper), medan alla åldersgrupper är lika oroade över de stigande levnadskostnaderna.

Respondenter som lämnat utbildningen tidigare är mer benägna att vara oroliga för de flesta av frågorna. Detta kan ses tydligast när det gäller spridningen av infektionssjukdomar. Bland dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder eller yngre är 76 % oroliga för denna fråga, jämfört med 66 % av dem som lämnade utbildningen i åldern 16–19 år och 56 % av dem som lämnade skolan vid 20 års ålder eller äldre. Ett liknande mönster gäller också spridningen av kriget i Ukraina till andra länder, fattigdom och social utestängning, migration och risken för en kärnkraftsolycka.

Respondenter som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar är mindre benägna att vara oroliga för flera av problemen. 78 % är till exempel oroade över fattigdom och social utestängning, jämfört med 88 % av dem som har svårt att betala räkningar då och då och 91 % som har svårigheter för det mesta. Samma mönster gäller också oron för migration, riskerna för våra gemensamma europeiska värden, spridningen av kriget i Ukraina till andra länder och spridningen av infektionssjukdomar.

Om de svarande har en positiv bild av Europaparlamentet är de mer benägna att oroa sig för klimatförändringarna än de vars bild av Europaparlamentet är negativ (88 % jämfört med 71 %). Samma mönster gäller i mindre utsträckning spridningen av kriget i Ukraina till andra länder (82 % jämfört med 77 %) och spridningen av infektionssjukdomar (65 % jämfört med 59 %). Däremot är de som har en positiv bild av Europaparlamentet mindre benägna att oroa sig för migration (67 % jämfört med 76 % av dem som har en negativ bild av Europaparlamentet). Slutligen är det mer sannolikt att medborgare som är mer oroade över fattigdom och social utestängning och för levnadskostnaderna vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll.

QA18 I vilken utsträckning är du för närvarande orolig eller inte för var och en av följande frågor för ditt liv och dina nära? (% – EU-27)

Klimatförändringar	Migrering	Risken för en kärnkraftsolycka	De stigande levnadskostnaderna, till exempel stigande livsmedels- och energipriser	Krigets utbredning i Ukraina till andra länder	Spridning av smittsamma sjukdomar som covid-19 eller apakoppor	Riskerna för våra gemensamma europeiska värden som frihet och demokrati	Fattigdom och social utestängning
EU27	81	70	74	93	81	62	72	82
Kön
Svenska	80	68	69	92	78	59	69	79
Kvinna	82	71	78	94	84	67	75	84
Ålder
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Utbildning (slutet av)
15—	81	77	81	96	88	76	75	89
16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Studerar fortfarande	85	59	65	92	76	55	65	79
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	77	75	80	96	86	66	75	91
Då och då	83	75	79	95	84	71	78	88
Nästan aldrig	81	65	69	91	78	58	69	78
Bild från Europaparlamentet
Positiv	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutral	80	69	73	93	81	62	70	82
Negativa	71	76	73	94	77	59	74	84
Europaparlamentets roll
Viktigare	87	68	76	93	83	66	75	84
Mindre viktigt	71	74	72	91	78	58	70	80
Ingen förändring	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Åtgärder inför framtiden

Som beskrivs i föregående avsnitt är medborgarna oroade över en rad aktuella frågor. Det är därför inte förvånande att andelen medborgare som tror att det går i rätt riktning i EU har minskat sedan april-maj 2022. Omkring tre av tio (31 %) har en positiv syn på EU:s riktning, en minskning med 12 procentenheter. Andelen som känner att saker och ting går åt fel håll har ökat med 11 procentenheter till 51 %. Dessa förändringar har vänt den positiva förändringen mellan november-december 2021 och april-maj 2022, och som ett resultat är positionen nu lik för ett år sedan.

Jag vet inte. 9 (=) Varken det ena eller det andra (spontaneous) 9 (+ 1) Saker och ting går åt fel håll 51 (+ 11) Saker och ting går i rätt riktning 31 (-12) (Okt/november 2022 – apr/maj 2022) D73.2 – För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (% – EU-27) Medborgarna har också blivit mindre optimistiska när det gäller riktningen i det egna landet. Omkring en av fyra (24 %, -13 procentenheter sedan april-maj 2022) tror att deras land är på väg i rätt riktning. En klar majoritet (62 %) tycker nu att det går åt fel håll, en ökning med 13 procentenheter sedan april-maj 2022 och den högsta andelen någonsin.

Sammantaget är de svarande mer positiva till EU:s riktning än i riktningen för deras land (31 % jämfört med 24 %), vilket fortsätter den långsiktiga trenden.

Jag vet inte. 6 (=) Varken det ena eller det andra (spontaneous) 8 (=) Saker och ting går åt fel håll 62 (+ 13) Saker och ting går i rätt riktning 24 (-13) (Okt/november 2022 – apr/maj 2022) D73.1 – För närvarande, skulle du säga att saker och ting i allmänhet går åt rätt håll eller åt fel håll, i...? (VÅRT LAND) (% – EU-27) Medborgarna är mer positiva när de tänker på sitt liv personligen, även om åsikterna också har blivit mer negativa om denna åtgärd under de senaste sex månaderna. Mer än sex av tio (63 %) känner att saker och ting i deras personliga liv går i rätt riktning (-7 procentenheter sedan april-maj 2022) medan 24 % (+ 4 procentenheter) säger att saker och ting går åt fel håll.

Jag vet inte. 5 (+ 1) Varken det ena eller det andra (spontaneous) 8 (°2) Saker och ting går åt fel håll 24 (+ 4) Saker och ting går i rätt riktning 63 (-7) (Okt/november 2022 – apr/maj 2022) D73.4- För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Ditt liv personligen (% – EU-27) Det finns bara tre medlemsstater där en majoritet av de svarande anser att saker och ting går i rätt riktning i sitt land: Luxemburg, Malta (båda 65 %) och Irland (46 %). I de återstående 24 länderna anser majoriteten att saker och ting i deras land går åt fel håll, vilket är vanligast i Slovakien, Spanien (båda 72 %), Kroatien (71 %), Frankrike och Polen (båda 70 %).

I alla 27 EU-länder har de svarande blivit mindre optimistiska sedan april-maj 2022, även om minskningen är marginell (mindre än tre procentenheter) i Grekland och Kroatien. I fyra länder har andelen som tror att saker och ting går i rätt riktning i sitt land minskat med mer än 20 procentenheter: Danmark (29 %, -31 procentenheter), Portugal (30 %, -25 procentenheter), Estland (29 %, -22 procentenheter) och Belgien (24 %, -21 procentenheter).24 Under hela rapporten anses en förändring från föregående våg vara en positiv eller negativ förändring om den är ± 3 procentenheter eller mer. En förändring på mindre än 3 procentenheter anses vara stabil eller ingen förändring.

Till följd av dessa förändringar är den negativa uppfattningen nu majoritetsyttrandet i Danmark, Tyskland, Estland, Lettland, Litauen, Portugal, Slovenien och Finland.

D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (%)

EU27	SVENSKA	EL	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	LV	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	NL	DE	IE	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	VAR	EE	SVENSKA	SVENSKA
Saker och ting går i rätt riktning	Oktober/november 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ apr/maj 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Saker och ting går åt fel håll	Oktober/november 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ apr/maj 2022	OM OSS	2.	4.	V1	2.	5	3.	10	7.	14	1.	12	10	2.	11	18	15	20	17	18	15	19	16	14	17	20	20	20
Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Oktober/november 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ apr/maj 2022	= =	V1	V2	3.	2.	V2	2.	V4	V3	V6	5	V2	OM OSS	6	2.	V2	= =	V3	1.	1.	5	1.	= =	3.	2.	V3	= =	1.9
Jag vet inte.	Oktober/november 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ apr/maj 2022	= =	= =	= =	1.	= =	2.	= =	= =	3.	V1	2.	= =	V1	2.	V1	V4	V2	= =	V1	= =	V1	= =	4.	3.	2.	5	5	2.

I fem länder anser en majoritet av de svarande att saker och ting går i rätt riktning i EU: Malta (65 %), Luxemburg, Irland (båda 48 %), Lettland (47 %) och Litauen (40 %). Åsikterna är delade i Portugal (35 % rätt riktning jämfört med 35 % fel riktning). I de återstående 21 länderna är det mest sannolikt att de svarande säger saker i EU går åt fel håll, och detta är särskilt fallet i Grekland, Belgien (både 62 %) och Spanien (60 %).

I Malta har optimismen om att saker och ting går i rätt riktning i EU ökat sedan april-maj 2022 (65 %, + 3 procentenheter). Optimismen har dock minskat i 23 medlemsstater, främst i Danmark (31 %, -26 procentenheter), Portugal (35 %, -23 procentenheter), Estland (29 %, -21 procentenheter) och Belgien (25 %, -20 procentenheter). Resultaten har varit stabila i de övriga tre länderna.

Till följd av dessa förändringar är den negativa uppfattningen majoriteten i Bulgarien, Danmark, Tyskland, Estland, Nederländerna, Polen, Portugal, Slovenien, Finland och Sverige.

D73.2 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (%)

EU27	SVENSKA	SVENSKA	EL	T.EX.	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	NL	DE	IE	Svenska	SVENSKA	VAR	EE	SVENSKA	SVENSKA
Saker och ting går i rätt riktning	Oktober/november 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ apr/maj 2022	12	3.	1.	1.	2.	3.	4.	6	7.	7.	8.	8.	9.	10	11	12	12	14	15	16	17	17	19	19	20	21	23	26
Saker och ting går åt fel håll	Oktober/november 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ apr/maj 2022	11	5.	2.	5	= =	3.	5	6	4.	1.9	1.9	10	10	7.	2.	18	12	4.	15	1.9	15	12	12	5	15	17	16	12
Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Oktober/november 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ apr/maj 2022	1.	= =	1.	3.	1.	4.	1.	= =	= =	2.	1.	3.	2.	1.	3.	2.	1.	6	1.	6	= =	4.	3.	5	2.	2.	2.	11
Jag vet inte.	Oktober/november 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B’	8
Δ apr/maj 2022	= =	2.	= =	1.	1.	L4	2.	= =	3.	= =	= =	1.	2.	= =	6	4.	1.	4.	1.	1.	1.	1.	4.	1.8	3.	6	5	3.

I varje medlemsstat anser en majoritet av de svarande att saker och ting går i rätt riktning i deras personliga liv. De svarande säger mest sannolikt detta i Luxemburg (82 %), Irland och Sverige (båda 80 %), medan mindre än hälften tror att deras liv går i rätt riktning i Portugal (46 %), Polen (47 %) och Rumänien (49 %).

I två länder har optimismen om att saker och ting går i rätt riktning i respondenternas personliga liv ökat sedan april-maj 2022: Slovakien (60 %, + 4 procentenheter) och Österrike (71 %, + 3 procentenheter). I 23 länder har det skett en minskning av andelen som tror att deras liv går i rätt riktning, och sex länder visar en minskning med mer än 10 procentenheter: Portugal (46 %, -19 procentenheter), Belgien (54 %, -18 procentenheter), Polen (46 %, -17 procentenheter), Ungern (50 %, -13 procentenheter), Finland (62 %, -12 procentenheter) och Malta (76 %, -12 procentenheter). Det har inte skett någon förändring i Grekland eller Sverige.

D73.4 – För närvarande skulle du säga att saker och ting i allmänhet går åt rätt håll eller åt fel håll, i...? (% – ditt liv personligen)

EU27	SVENSKA	OM OSS	EL	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	DE	SVENSKA	LV	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	EE	NL	SVENSKA	IE	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	VAR	SVENSKA
Saker och ting går i rätt riktning	Oktober/november 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ apr/maj 2022	V7	A4	A3	= =	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Saker och ting går åt fel håll	Oktober/november 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ apr/maj 2022	A4	V5	V4	V3	V3	= =	A3	A2	A3	A2	A4	= =	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Oktober/november 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ apr/maj 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	= =	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	= =	V1	A3	A5	A2	A1	= =	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Jag vet inte.	Oktober/november 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ apr/maj 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	= =	= =	A1	V1	V1	A3	V1	= =	A2	= =	A3	A1	A1	A1	V1	A2	= =	A5	A1	A2·	A3	A6

Den sociodemografiska analysen visar att de svarande som stannade kvar i utbildningen längre och de med färre ekonomiska svårigheter är mer benägna att säga att saker och ting går i rätt riktning i EU. De svarande som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller över är mer benägna att säga att saker och ting går i rätt riktning i EU (36 %), jämfört med dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder (22 %). Svarande som aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala räkningar är mer benägna att tro att saker går i rätt riktning (35 %) än de som har svårigheter större delen av tiden (16 %).

Det finns också skillnader per åldersgrupp. 15–24-åringar är den enda grupp som uttrycker en lika stor andel positiva och negativa åsikter om hur det går i EU (båda 39 %). Däremot är 40–54-åringar dubbelt så benägna att säga att saker går i fel riktning i EU (56 %) som säger att de går i rätt riktning (28 %).

När det gäller socio-professionella grupper är det mest sannolikt att chefer säger att saker går i rätt riktning på EU-nivå (40 %), medan arbetslösa respondenter och hushåll är minst benägna att säga att saker går i rätt riktning (båda 21 %).

Slutligen är de svarande som följer EU-politiken mer benägna att tro att saker och ting går i rätt riktning i EU (37 %) än de som inte gör det (23 %).

D73.2 – För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? Europeiska unionen (%)

Saker och ting går i rätt riktning	Saker och ting går åt fel håll	Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Jag vet inte.
EU27	31	51	9	9
Ålder
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Utbildning (slutet av)
15—	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Studerar fortfarande	39	41	9	11
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	32	51	9	8
Chefer	40	43	11	6
Andra vita krage	35	51	8	6
Manuella arbetare	27	57	8	8
Hus och hus	21	61	6	12
Arbetslösa	21	62	8	9
Pensionär	28	50	10	12
Studenter	39	41	9	11
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	16	71	5	8
Då och då	27	58	7	8
Nästan aldrig/aldrig	35	45	10	10
Följ EU:s politik
Följ	37	47	10	6
Följ inte	23	56	8	13

Den sociodemografiska analysen visar färre skillnader på nationell nivå än på EU-nivå. Resultaten är till exempel likartade efter åldersgrupp i förhållande till de svarande som tror att saker och ting går i rätt riktning i sitt land.

Det finns en liten skillnad beroende på utbildningsnivå, med de som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller mer sannolikt att säga att saker går i rätt riktning i sitt land (27 %), jämfört med dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder (20 %). Av de socio-professionella grupperna är det mest sannolikt att chefer säger att saker går i rätt riktning på nationell nivå (30 %), där arbetslösa svarande (18 %), hushåll och arbetare (båda 19 %) minst sannolikt kommer att säga detta.

Det finns en tydlig skillnad i förhållande till ekonomiska svårigheter. Svarande som aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala räkningar är mer benägna att tro att saker och ting går i rätt riktning i sitt land (28 %) än de som har svårt att betala räkningar för det mesta (13 %).

Attityderna till situationen på nationell nivå och EU-nivå hänger samman med varandra. Av dem som tror att saker och ting går i rätt riktning på EU-nivå tycker 61 % också att det går bra i sitt land. Däremot anser 90 % av dem som har en negativ syn på saker och ting på EU-nivå också att saker och ting går åt fel håll på nationell nivå.

D73.1 För närvarande, skulle du säga att i allmänhet går saker i rätt riktning eller i fel riktning, i...? (VÅRT LAND) (% – EU)

Saker och ting går i rätt riktning	Saker och ting går åt fel håll	Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Jag vet inte.
EU27	24	62	8	6
Ålder
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Utbildning (slutet av)
15—	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Studerar fortfarande	27	56	8	9
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	25	62	8	5
Chefer	30	56	10	4
Andra vita krage	25	64	7	4
Manuella arbetare	19	70	6	5
Hus och hus	19	69	6	6
Arbetslösa	18	71	6	5
Pensionär	26	58	8	8
Studenter	27	56	8	9
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	13	79	4	4
Då och då	20	69	6	5
Nästan aldrig/aldrig	28	57	9	6
Saker och ting i EU går i...
Rätt riktning	61	33	4	2
Fel riktning	8	90	1	1
Inte heller	7	29	61	3

I den sociodemografiska analysen är yngre respondenter mer benägna att säga att saker och ting går i rätt riktning i sitt liv personligen. Andelen varierar från 73 % bland 15–24-åringar till 59 % bland dem som är 55 år eller äldre.

Det finns återigen skillnader beroende på utbildningsnivå och ekonomisk situation. De som lämnat utbildningen är mer benägna att säga att saker och ting går i rätt riktning i sitt liv personligen (71 %) de som lämnade i åldern 16–19 (59 %) eller vid 15 eller lägre (49 %). Svarande som aldrig eller nästan aldrig har svårt att betala räkningar är mer benägna att tro att saker går i rätt riktning i sitt liv (74 %) än de som har svårigheter större delen av tiden (32 %).

Av socio-professionella grupper är det mest sannolikt att chefer säger att saker går i rätt riktning i sitt liv personligen (76 %), medan andelen är lägst bland arbetslösa (38 %).

D73.4 För närvarande, skulle du säga att saker och ting i allmänhet går åt rätt håll eller åt fel håll, i...? Ditt liv personligen (%-EU)

Saker och ting går i rätt riktning	Saker och ting går åt fel håll	Varken det ena eller det andra (spontaneous)	Jag vet inte.
EU27	63	24	8	5
Ålder
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Utbildning (slutet av)
15—	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Studerar fortfarande	76	15	6	3
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	68	20	8	4
Chefer	76	14	7	3
Andra vita krage	68	21	7	4
Manuella arbetare	57	31	7	5
Hus och hus	47	38	11	4
Arbetslösa	38	44	12	6
Pensionär	60	24	10	6
Studenter	76	15	6	3
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	32	54	9	5
Då och då	49	35	10	6
Nästan aldrig/aldrig	74	15	7	4

Med tanke på minskningen under de senaste sex månaderna av andelen som tror att saker och ting går i rätt riktning i EU är det ingen överraskning att optimismen i EU:s framtid också har minskat. Majoriteten av EU-medborgarna är dock fortfarande optimistiska.

Strax under sex av tio européer (57 %, -5 procentenheter sedan april-maj 2022) säger att de är optimistiska om EU:s framtid, medan 39 % (+ 5 procentenheter) är pessimistiska.

Optimismen om EU:s framtid ligger fortfarande på en relativt hög nivå jämfört med resultaten under de senaste tio åren eller så. De senaste resultaten visar dock på en minskning av optimismen sedan april-maj 2022, och detta är en del av en stadig nedgång sedan 2020, vilket sammanfaller med covid-19-pandemins början.

(Okt/november 2022 – apr/maj 2022) Jag vet inte. 4 (=) Totalt ”inte optimistiskt” 39 (°5) Total ”Optimistisk” 57 (-5) SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (% – EU-27) Med undantag för Grekland, Cypern och Frankrike säger majoriteten av de svarande i varje medlemsstat att de är optimistiska om EU:s framtid. Minst tre fjärdedelar av de svarande anser detta i Irland (84 %), Danmark (81 %) och Malta (77 %).

I Grekland är 41 % optimistiska och 56 % pessimistiska om EU:s framtid. I Cypern är 44 % optimistiska och 53 % pessimistiska, medan 44 % i Frankrike är optimistiska och 51 % pessimistiska.

Optimismen om EU:s framtid har ökat i Kroatien (70 %, + 5 procentenheter) och Rumänien (59 %, + 3 procentenheter). Den har dock minskat i tio länder, med de största minskningarna i Spanien (57 %, -12 procentenheter), Belgien (54 %, -10 procentenheter) och Frankrike (44 %, -10 procentenheter). Resultaten har varit stabila i 15 medlemsstater.

Som ett resultat av dessa förändringar har optimismen blivit minoritetsopinionen i Frankrike.

Utveckling okt/nov 2022 – apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (% – optimistisk) Den sociodemografiska analysen visar på vissa skillnader i optimism om EU:s framtid. De i åldern 15–24 år (64 %) är mer benägna att vara optimistiska om EU:s framtid, särskilt jämfört med 55 år (55 %). Analysen visar också att ju längre en respondent var kvar i utbildningen, desto mer sannolikt är det att de är optimistiska: 65 % av dem som avslutat utbildning i åldern 20 år eller äldre är positiva till EU:s framtid, jämfört med 45 % som avslutat utbildning i åldern 15 år eller yngre.

Bland socio-professionella grupper är chefer (70 %) och studenter (67 %) mest benägna att vara optimistiska, särskilt jämfört med hushåll och arbetslösa (båda 45 %). Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar (63 %) är mycket mer benägna att vara optimistiska än de som har svårigheter för det mesta (34 %).

Svarande som har en positiv bild av EU (85 %) är betydligt mer benägna att känna sig optimistiska om sin framtid än de med en neutral (43 %) eller negativ (9 %) syn på EU. Svarande som följer europeisk politik (66 %) är också mer benägna att känna sig optimistiska om EU:s framtid än de som inte följer sådana nyheter (47 %).

SD22 Skulle du säga att du är mycket optimistisk, ganska optimistisk, ganska pessimistisk eller mycket pessimistisk om EU:s framtid? (% – EU)

Total ”Optimistisk”	Totalt ”inte optimistiskt”	Jag vet inte.
EU27	57	39	4
Ålder
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Utbildning (slutet av)
15—	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Studerar fortfarande	67	29	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	58	38	4
Chefer	70	28	2
Andra vita krage	63	35	2
Manuella arbetare	54	43	3
Hus och hus	45	49	6
Arbetslösa	45	49	6
Pensionär	54	40	6
Studenter	67	29	4
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	34	61	5
Då och då	53	43	4
Nästan aldrig/aldrig	63	33	4
Bild av EU
Totalt ”positivt”	85	13	2
Neutral	43	50	7
Totalt ”Negativt”	9	89	2
Följ EU:s politik
Följ	66	32	2
Följ inte	47	46	7

JAG ÄR HÄR. DE STIGANDE LEVNADSKOSTNADERNA

I det föregående kapitlet lyfte man fram de stigande levnadskostnaderna som den största oron för EU-medborgarna. Detta beror sannolikt på stigande inflation och återspeglar resultaten från den nyligen genomförda standard Eurobarometern (EB97), som visade att levnadskostnaderna har ökat dramatiskt som ett problemområde under de senaste två åren. I detta kapitel behandlas frågan närmare, genom att undersöka hushållens nuvarande ekonomiska situation och hur deras levnadsstandard har påverkats av globala händelser som covid-19-pandemin och kriget i Ukraina. I kapitlet bedöms sedan förväntningarna på levnadsvillkoren och det ekonomiska läget om ett år.

Även om de stigande levnadskostnaderna har varit ett bekymmer under en tid, är den viktigaste förändringen i detta betänkande att framtida förväntningar har blivit mycket mer pessimistiska. Om européerna redan harsett en minskning av sin levnadsstandard, förväntar de sig mestadels att se en under det kommande året. Det har också skett en stor ökning av andelen som förväntar sig att deras egna levnadsvillkor, och situationen i deras nationella ekonomi, kommer att bli sämre på ett år.

Kapitlet mäter också tillfredsställelse med de åtgärder som vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna. Med tanke på medborgarnas oro över de stigande levnadskostnaderna är det inte förvånande att många är kritiska till de åtgärder som vidtas för att ta itu med denna fråga, både på nationell nivå och på EU-nivå.

Hur hushållen hanterar ekonomi är i sig en kritisk fråga, men det har också konsekvenser för andra frågor. Som vi kommer att se i hela betänkandet är de svarandes ekonomiska situation ett av de viktigaste sociodemografiska kännetecknen som påverkar attityderna i olika frågor, bland annat attityder till EU och Europaparlamentet och mot att rösta i val till Europaparlamentet.

Uppgifter från Eurostat visar tydligt att inflationen har börjat öka till följd av pandemin och har förvärrats ytterligare till följd av kriget i Ukraina. Detta gäller särskilt energipriserna, som har stigit med över 35 procentenheter jämfört med samma tid förra året. Till följd av detta har européernas livssituation påverkats avsevärt.

Energi: —38,7 % Mat: + 17,8 % Alla artiklar: + 11,5 % Inflationen i Europeiska unionen

2.1 Den finansiella situationen för EU-hushållen

När det gäller deras ekonomiska inkomster finns det en bred uppdelning bland EU-medborgarna mellan dem som bor bekvämt och dem som lever med svårigheter. Drygt hälften (54 %) säger att de lever bekvämt, inklusive 8 % som lever ”mycket bekvämt” och 46 % ”snarare bekvämt”. Däremot säger 45 % att de lever med svårigheter, varav 36 % som lever med ”vissa svårigheter” och 9 % med ”mycket svårigheter”.

Att leva med många svårigheter med din nuvarande inkomst 9 Att leva med vissa svårigheter med din nuvarande inkomst 36 Vägran (SPONTAN) 1 Jag vet inte. 1 Att leva mycket bekvämt med din nuvarande inkomst 8 Att leva ganska bekvämt med din nuvarande inkomst 46 (Okt/november 2022) QA16 Tänker på hushållets inkomst, hur skulle du beskriva din nuvarande situation? (% – EU-27) Det finns stora skillnader mellan länderna. I 16 medlemsstater säger majoriteten av de svarande att de lever bekvämt. Andelen är störst i Sverige (87 %), Danmark (86 %), Finland (84 %), Nederländerna (82 %) och Luxemburg (80 %). Däremot säger majoriteten i elva länder att de lever med svårigheter. De svarande kommer sannolikt att säga detta i Grekland (79 %) och Bulgarien (75 %), följt av Rumänien (64 %), Slovakien (63 %) och Ungern (62 %).

Karta Legend QA16 Tänker på hushållets inkomst, hur skulle du beskriva din nuvarande situation? (% – ”att leva med svårigheter”) I den sociodemografiska analysen är män mer benägna än kvinnor att säga att de lever bekvämt med sin nuvarande inkomst (57 % jämfört med 51 %). Det finns ingen tydlig skillnad i ålder.

Det är stor skillnad på utbildningsnivå. Svarande som avslutat sin utbildning vid 20 års ålder eller över är mycket mer benägna att säga att de lever bekvämt (69 %), jämfört med dem som lämnade skolan i åldern 16–19 (47 %) eller vid 15 års ålder eller under (39 %). Det finns också stora variationer mellan socio-professionella kategorier: andelen som säger att de lever bekvämt varierar från 79 % bland chefer till 22 % bland arbetslösa.

QA16 Tänker på hushållets inkomst, hur skulle du beskriva din nuvarande situation? (%-EU)

Totalt ”att leva bekvämt”	Totalt ”att leva med svårigheter”	Jag vet inte.
EU27	54	45	0
Kön
Svenska	57	41	1
Kvinna	51	48	0
Ålder
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Utbildning (slutet av)
15—	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Studerar fortfarande	56	39	3
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	65	34	0
Chefer	79	20	0
Andra vita krage	57	42	0
Manuella arbetare	45	54	0
Hus och hus	35	64	0
Arbetslösa	22	77	0
Pensionär	54	46	0
Studenter	56	39	3

Omkring en av tio européer (9 %) uppger att de under de senaste tolv månaderna har haft svårt att betala sina räkningar större delen av tiden. Tre av tio (30 %) uppger att de har svårigheter då och då, medan sex av tio (60 %) säger att de aldrig eller nästan aldrig har dessa svårigheter.

Avslag (SPONTANEOUS) 1 (=) Då och då 30 (+ 4) Större delen av tiden 9 (+ 2) Nästan aldrig/aldrig 60 (-6) (Okt/november 2022 – apr/maj 2022) D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (% – EU-27) De svarande i Grekland (35 %) är de överlägset mest benägna att säga att de har svårt att betala räkningar större delen av tiden, följt av dem i Bulgarien, Cypern (båda 18 %) och Portugal (17 %). I den andra extremen säger minst åtta av tio svarande att de aldrig eller nästan aldrig har problem i Danmark, Sverige (båda 91 %), Nederländerna (83 %), Luxemburg (82 %) och Finland (80 %).

Nästan aldrig/aldrig Större delen av tiden Då och då Avslag (SPONTANEOUS) D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (%) I den sociodemografiska analysen är respondenter som avslutat sin utbildning tidigt mycket mer benägna att säga att de har svårt att betala räkningar för det mesta. Andelen är 16 % bland dem som lämnat utbildningen vid 15 års ålder eller under, jämfört med 5 % bland dem som slutade skolan vid 20 års ålder eller över. Det finns också stora variationer mellan socio-professionella kategorier. Andelen som säger att de har svårt att betala räkningar för det mesta är lägst bland chefer (3 %), och är mindre än en av tio bland de flesta grupper, men är mycket högre bland arbetslösa (31 %) och hushåll (20 %). Resultaten är likartade för åldersgrupper och mellan män och kvinnor.

D60 Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? (% – EU)

Större delen av tiden	Då och då	Nästan aldrig/aldrig	Avslag (spontan)
EU27	9	30	60	1
Kön
Svenska	9	28	62	1
Kvinna	9	33	57	1
Utbildning (slutet av)
15—	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Studerar fortfarande	6	28	62	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	9	25	64	2
Chefer	3	18	78	1
Andra vita krage	6	34	60	0
Manuella arbetare	9	40	50	1
Hus och hus	20	39	41	0
Arbetslösa	31	37	32	0
Pensionär	8	26	66	0
Studenter	6	28	62	4

Mer än åtta av tio européer säger att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard eller förväntar sig att detta ska ske under nästa år.

Respondenterna ombads att tänka på sin personliga levnadsstandard, tänka på frågor som konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser. Nästan hälften av medborgarna (46 %) säger att deras levnadsstandard redan har sänkts och de förväntar sig att detta fortfarande kommer att vara fallet under det kommande året. Omkring fyra av tio (39 %) säger att deras levnadsstandard ännu inte har sänkts, men tror att det kommer att vara fallet under nästa år. En av sju (14 %) säger att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på deras levnadsstandard.

Din levnadsstandard har ökat 1 Du förväntar dig ingen förändring eller inverkan på din levnadsstandard 14 Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att vara fallet under nästa år. 39 (Okt/november 2022) Vet inte/Inget svar 0 Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att vara fallet under nästa år. 46 QA17 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser, påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänk på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden kommer närmast din personliga situation? (% – EU-27)

Eurobarometern i april-maj 2022 (EB 97.3) ställde en liknande fråga som särskilt fokuserade på effekterna på levnadsstandarden i Ukraina. Resultaten var likartade, med fyra av tio EU-medborgare (40 %) som uppgav att deras levnadsstandard redan hade sänkts och nästan hälften (47 %) förväntade sig detta under nästa år. Dessa resultat bekräftar att de stigande levnadskostnaderna redan har varit ett stort problem under 2022 och förväntas fortsätta till 2023.

I 14 medlemsstater är majoritetens ståndpunkt att de svarande redan har sett en minskning av sin levnadsstandard och förväntar sig att detta kommer att fortsätta under nästa år. Detta är särskilt sannolikt i Cypern (70 %), Grekland (66 %), Malta (65 %) och Frankrike (62 %).

I tolv länder är den vanligaste ståndpunkten att de svarande säger att deras levnadsstandard ännu inte har sänkts, men tror att så kommer att bli fallet under det kommande året. Andelen är störst i Slovakien (50 %), Luxemburg (49 %), Ungern och Sverige (båda 47 %). I Slovenien säger lika många att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard, som säger att den ännu inte har minskat, men förväntar sig att det gör det nästa år (båda 39 %).

De svarande säger mest sannolikt att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på sin levnadsstandard i Nederländerna (30 %), Sverige (27 %), Finland (25 %) och Danmark (22 %).

Totalt ”redan reducerats” Totalt ”ännu inte minskat men kommer att bli” Totalt ”Inte förändrad/ökad” Vet inte/ Inget svar QA17 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser, påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänk på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden kommer närmast din personliga situation? (%) En geografisk analys av resultaten visar att de svarande i de södra delarna av Europa är mer benägna att säga att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard jämfört med dem i norra Europa.

Karta Legend QA17 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser, påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänk på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden kommer närmast din personliga situation? (% -Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande är fallet under nästa Den sociodemografiska analysen visar skillnader efter ålder och utbildningsnivå, men i varje grupp är det bara en minoritet som säger att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på deras levnadsstandard.

När det gäller åldersgruppen är det minst troligt att de svarande i åldern 15–24 år säger att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard (37 % jämfört med 46–49 % i äldre åldersgrupper) och är mest benägna att säga att de inte förväntar sig någon förändring eller inverkan på deras levnadsstandard (17 % jämfört med 13 %–15 %).

Svarande som avslutat sin utbildning tidigt är mer benägna att säga att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard. Andelen varierar från 56 % bland dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder eller yngre, till 41 % bland dem som slutade skolan vid 20 års ålder eller över.

När det gäller socio-professionella kategorier är det mest sannolikt att arbetslösa respondenter säger att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard (61 %), medan detta är lägst bland studenter (34 %) och chefer (36 %).

Svarande som har svårt att betala räkningar för det mesta är också mer benägna att säga att de redan har sett en minskning av sin levnadsstandard (77 %), jämfört med dem som sällan eller aldrig har svårigheter (35 %).

QA17 Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser, påverkar den globala ekonomin, inklusive EU:s medlemsstater. Tänk på din personliga levnadsstandard (t.ex. de varor och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden kommer närmast din personliga situation? (%)

Din levnadsstandard har redan sänkts och du förväntar dig att detta fortfarande kommer att vara fallet under nästa år.	Din levnadsstandard har ännu inte sänkts, men du tror att det kommer att vara fallet under nästa år.	Du förväntar dig ingen förändring eller inverkan på din levnadsstandard	Din levnadsstandard har ökat	Vet inte/Inget svar
EU27	46	39	14	1	0
Ålder
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Utbildning (slutet av)
15—	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Studerar fortfarande	34	45	18	1	2
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	44	40	14	1	1
Chefer	36	45	18	1	0
Andra vita krage	43	43	13	1	0
Manuella arbetare	51	36	12	1	0
Hus och hus	54	34	11	0	1
Arbetslösa	61	26	12	1	0
Pensionär	48	36	15	1	0
Studenter	34	45	18	1	2
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	77	14	7	1	1
Då och då	57	32	10	1	0
Nästan aldrig/aldrig	35	46	17	1	1

2.2 Framtida perspektiv

Medborgarna har blivit mycket mer pessimistiska när det gäller deras levnadsvillkor och situationen i den nationella ekonomin. Fyra av tio européer (40 %) förväntar sig att deras levnadsvillkor blir sämre på ett år, en stor ökning sedan november-december 2021 (+ 18 procentenheter). En liknande andel (42 %, -12 procentenheter) förväntar sig att deras levnadsvillkor är desamma om ett år, medan bara 13 % tror att de kommer att bli bättre (-8 procentenheter).

Bättre Värre Samma sak Jag vet inte. Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 SD21.1 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (% – EU-27) I tolv medlemsstater tror majoriteten av de svarande att deras levnadsvillkor kommer att försämras om ett år. Andelen är störst i Slovakien (57 %), Tjeckien, Grekland (båda 53 %) samt Tyskland och Portugal (båda 49 %). I de övriga 15 länderna anser majoriteten att levnadsvillkoren kommer att förbli desamma, och denna uppfattning är vanligast i Finland (64 %), Danmark, Nederländerna (både 58 %) och Irland (54 %).

Det finns bara tre länder där fler än en av fem respondenter tror att deras levnadsvillkor kommer att bli bättre om ett år: Rumänien (23 %), Kroatien (22 %) och Nederländerna (21 %).

I tolv medlemsstater tror majoriteten av de svarande att deras levnadsvillkor kommer att försämras om ett år. Andelen är störst i Slovakien (57 %), Tjeckien, Grekland (båda 53 %) samt Tyskland och Portugal (båda 49 %). I de övriga 15 länderna anser majoriteten att levnadsvillkoren kommer att förbli desamma, och denna uppfattning är vanligast i Finland (64 %), Danmark, Nederländerna (både 58 %) och Irland (54 %).

Bättre Värre Samma sak Jag vet inte. SD21.1 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? (% – situationen för (NATIONALITY) ekonomin) I 21 medlemsstater har andelen som tror att deras levnadsvillkor kommer att bli bättre om ett år minskat sedan november-december 2021. De största minskningarna ses i Estland (13, -17 procentenheter), Malta (13 %, -14 procentenheter), Portugal (9 %, -11 procentenheter), Tyskland (8 %, -10 procentenheter) och Italien (18 %, -10 procentenheter). I de återstående sex medlemsstaterna har resultaten varit stabila.

Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 SD21.1 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (% – Bättre) Majoriteten av européerna (60 %) anser att situationen i deras nationella ekonomi kommer att bli sämre om ett år, en stor ökning jämfört med den andel som sade detta i november-december 2021 (+ 23 procentenheter). Ungefär en fjärdedel tror att situationen i deras nationella ekonomi kommer att vara ungefär densamma om ett år (24 %, -12 procentenheter), medan bara 11 % (-11 procentenheter) tror att det kommer att bli bättre.

Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 Bättre Värre Samma sak Jag vet inte. SD21.2 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (NATIONALITY) ekonomin (% – EU-27) I varje medlemsstat tror majoriteten av de svarande att situationen för deras nationella ekonomi kommer att förvärras om ett år. Andelen varierar från 74 % i Tyskland och 72 % i både Tjeckien och Slovakien, till 46 % i både Irland och Luxemburg och 45 % i Danmark.

De svarande förväntar sig mest sannolikt att situationen för sin nationella ekonomi förblir densamma i Danmark, Spanien (både 34 %) och Ungern (33 %).

I varje land förväntar sig inte mer än en av fem respondenter att situationen i deras nationella ekonomi blir bättre om ett år. De svarande kommer sannolikt att ha denna uppfattning i Malta, Rumänien (båda 19 %), Italien (18 %) och Danmark (17 %).

Bättre Värre Samma sak Jag vet inte. SD21.2 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (NATIONALITY) ekonomin (% – EU) I 23 medlemsstater har det skett en minskning sedan november-december 2021, i den andel som tror att situationen i den nationella ekonomin kommer att bli bättre om ett år. De största minskningarna kan ses i Estland (8 %, -21 procentenheter), Tyskland (6 %, -20 procentenheter), Sverige (12 %, -17 procentenheter), Finland (9 %, -17 procentenheter), Italien (18 %, -16 procentenheter), Irland (14 %, -14 procentenheter) och Portugal (7 %, -14 procentenheter). Resultaten är stabila i de övriga fyra länderna (Bulgarien, Polen, Rumänien och Slovakien).

Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 SD21.2 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (NATIONALITY) ekonomin (% – Bättre) I den sociodemografiska analysen är respondenterna i varje grupp mer benägna att tro att levnadsvillkorenkommer att bli sämre om ett år än att tro att de kommer att bli bättre. Det finns en tydlig skillnad per åldersgrupp, med 15–24-åringar som mest sannolikt tror att deras levnadsvillkor kommer att bli bättre om ett år (25 %) och de som är 55+ minst sannolikt att säga detta (7 %).

Svarande som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller äldre tror mer sannolikt att deras levnadsvillkor kommer att bli bättre om ett år (15 %) och är mindre benägna att tro att de kommer att bli sämre (34 %), jämfört med dem som lämnade vid 15 års ålder eller under (9 % respektive 46 %).

När det gäller svårigheter att betala räkningar är det ingen skillnad i hur stor andel som tror att saker och ting kommer att bli bättre om ett år. Men de som har svårt att betala räkningar för det mesta är mer benägna att säga att deras levnadsvillkor kommer att bli sämre (63 %), jämfört med dem som sällan eller aldrig har svårigheter (33 %).

SD21.1 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Dina levnadsvillkor (% – EU)

Bättre	Värre	Samma sak	Jag vet inte.
EU27	13	40	42	5
Ålder
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Utbildning (slutet av)
15—	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Studerar fortfarande	24	28	43	5
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	12	63	20	5
Då och då	14	49	32	5
Nästan aldrig/aldrig	13	33	50	4

Resultaten är i allmänhet konsekventa mellan de olika sociodemografiska grupperna när det gäller förväntningar på den nationella ekonomin om ett år. Om man tittar på åldersgrupper är det mer sannolikt att de svarande i åldern 15–24 år tror att situationen i den nationella ekonomin kommer att bli bättre om ett år (16 %) än de i åldern 55+ (9 %).

Svarande som har svårt att betala räkningar för det mesta är mer benägna att säga att situationen i den nationella ekonomin kommer att bli sämre (72 %), jämfört med dem som sällan eller aldrig har svårigheter (58 %).

Svaren på denna fråga är relaterade till dem om levnadsvillkor. Bland dem som förväntar sig att deras levnadsvillkor ska bli bättre om ett år, förväntar sig 56 % också att den nationella ekonomin blir bättre.

SD21.2 Om ett år, tror du att var och en av följande kommer att vara bättre, sämre eller samma som idag? Situationen för (NATIONALITY) ekonomin (% – EU)

Bättre	Värre	Samma sak	Jag vet inte.
EU27	11	60	24	5
Ålder
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	8	72	16	4
Då och då	11	61	24	4
Nästan aldrig/aldrig	11	58	26	5
Förväntningar på levnadsvillkor
Bättre	56	29	13	2
Värre	3	91	5	1
Samma	6	42	49	3

2.3 Tillfredsställelse med nuvarande nationella och europeiska åtgärder

En tredjedel av medborgarna (33 %) uppger att de är nöjda med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna för den nationella regeringen, medan nästan två tredjedelar (64 %) inte är nöjda, däribland 27 % som ”inte alls är nöjda”.

Samma andel (33 %) är nöjd med de åtgärder som EU vidtagit för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna, och 56 % är inte nöjda, varav 22 % är ”inte alls nöjda”.

Sammantaget är det mindre sannolikt att de svarande har en negativ syn på de åtgärder som vidtagits av EU än av deras nationella regering (64 % respektive 56 % är inte nöjda), även om fler svarande ger ett ”vet inte” svar i förhållande till EU (11 %) än för den nationella regeringen (3 %).

Regeringen (NATIONALITY) Europeiska unionen Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Jag vet inte. QA19 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna (till exempel de stigande livsmedels- eller energipriserna) genom att...? (% – EU-27) I tre medlemsstater säger en majoritet av de svarande att de är nöjda med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna för den nationella regeringen: Malta (66 %), Luxemburg (62 %) och Irland (60 %). I de övriga 24 medlemsstaterna är majoriteten inte nöjd, och detta är högst i Slovakien (82 %), Estland (81 %), Grekland och Cypern (båda 79 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Jag vet inte. QA19.1 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) genom att...? (% – regeringen (NATIONALITY)) I fem medlemsstater säger en majoritet av de svarande att de är nöjda med de åtgärder som EU vidtagit för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna: Irland (55 %), Malta (52 %), Luxemburg, Polen (båda 47 %) och Danmark (39 %). I de övriga 22 medlemsstaterna är majoriteten inte nöjd, och detta är högst i Grekland (77 %), Cypern (76 %), Estland (65 %), Belgien och Slovakien (båda 64 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Jag vet inte. QA19.2 Hur nöjd eller inte är ni med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna (t.ex. de stigande livsmedels- eller energipriserna) genom att...? (% – EU) I den sociodemografiska analysen varierar resultaten beroende på utbildningsnivå och ekonomisk situation, och detta gäller både åtgärder som vidtas av den nationella regeringen och EU. Till exempel är de svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar mer benägna att vara nöjda med de åtgärder som vidtagits av den nationella regeringen (36 %) och av EU (34 %) än de som har svårigheter för det mesta (21 % respektive 20 %). I båda frågorna är det mest sannolikt att krubbor är nöjda, medan hushåll och arbetslösa respondenter är minst nöjda.

De svarande vars övergripande bild av EU är positiv är mer benägna att vara nöjda med de åtgärder som vidtagits av EU (48 %) jämfört med dem som har en negativ bild av EU (7 %). De är också mer benägna att vara nöjda med de åtgärder som vidtagits av den nationella regeringen (46 % av dem som har en positiv bild av EU jämfört med 13 % av de som har en negativ bild).

Om de svarande förväntar sig att deras nationella ekonomi ska bli bättre om ett år, är de mer benägna att vara nöjda med åtgärder som vidtagits av deras regering (55 % jämfört med 26 % av dem som förväntar sig att den ekonomiska situationen kommer att bli sämre). De är också mer benägna att vara nöjda med EU:s åtgärder (52 % bland dem som förväntar sig att ekonomin ska bli bättre jämfört med 26 % av dem som förväntar sig att det blir sämre).

QA19 Hur nöjd eller inte är du med de åtgärder som hittills vidtagits för att ta itu med de stigande levnadskostnaderna (till exempel de stigande livsmedels- eller energipriserna) genom att...? (% – EU)

Regeringen (NATIONALITY)	Europeiska unionen
Totalt ”Satisfied”	Totalt ”inte nöjd”	Totalt ”Satisfied”	Totalt ”inte nöjd”
EU27	33	64	33	56
Ålder
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	31	66	32	58
Chefer	40	57	38	50
Andra vita krage	34	63	36	53
Manuella arbetare	29	69	31	61
Hus och hus	27	71	23	66
Arbetslösa	26	72	25	64
Pensionär	34	62	31	57
Studenter	36	57	37	47
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	21	77	20	72
Då och då	31	67	32	60
Nästan aldrig/aldrig	36	60	34	53
Bild av EU
Totalt ”positivt”	46	51	48	40
Neutral	26	71	23	66
Totalt ”Negativt”	13	86	7	87
Den nationella ekonomins förväntade situation
Bättre	55	43	52	40
Värre	26	72	26	63
Samma	42	55	41	50

III. STÖD TILL UKRAINA

I detta kapitel behandlas européernas inställning till kriget i Ukraina och EU:s och medlemsstaternas roll. Trots de många utmaningar som Europa står inför finns det ett brett godkännande av EU:s stöd till Ukraina och de specifika åtgärder som landet har vidtagit. De flesta européer är också nöjda med samarbetet mellan EU:s medlemsstater för att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina.

De flesta medborgare uppfattar det ryska kriget i Ukraina som en grundläggande inverkan på deras liv, med bara en minoritet som tror att deras liv kommer att fortsätta oförändrat som ett resultat.

3.1 Medborgarnas godkännande av EU:s ståndpunkt och åtgärder till stöd för Ukraina

Tre av fyra EU-medborgare (74 %) säger att de godkänner EU:s stöd för Ukraina efter Rysslands invasion, och detta inkluderar 33 % som ”starkt godkänner” och 41 % som ”något godkänner”. Omkring en av fyra (23 %) ogillar EU:s stöd, däribland 16 % som ”något ogillar” och 7 % som ”starkt ogillar”.

(Okt/november 2022) En aning godkänna 41 Något missnöje 16 Starkt ogillar 7 Vet inte/Inget svar 3 Godkänna starkt 33 QA13 Totalt, godkänner du eller ogillar du Europeiska unionens stöd för Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (% – EU-27) I alla länder godkänner fler människor än ogillar EU:s stöd för Ukraina efter Rysslands invasion. Andelen som godkänner EU:s stöd är störst i Sverige (97 %), Finland (95 %), Nederländerna (93 %), Danmark och Portugal (båda 92 %). Andelen missnöje är högst i sydöstra Europa, t.ex. i Grekland (48 %), Slovakien (46 %), Bulgarien (44 %) och Cypern (42 %).

Karta Legend QA13 Totalt, godkänner du eller ogillar du Europeiska unionens stöd för Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (% – totalt ”Godkänn”)

När man tittar på potentiella relationer mellan offentligt stöd till Ukraina och medborgarnas ekonomiska situation framträder ett antal intressanta insikter: Först och främst finns det ett positivt samband mellan medborgarnas godkännande av EU:s stöd till Ukraina och deras respektive länders BNP per capita. Med andra ord är det mer sannolikt att länder med högre BNP per capita godkänner EU:s stöd till Ukraina. Diagrammet visar en måttlig och positiv korrelationskoefficient (0,39) med en konfidensnivå som är statistiskt signifikant i mer än 95 % av fallen.

Positiv korrelation: R(25) = 0,39, p &0,5 Procentandel medborgare som godkänner EU-stöd till Ukraina BNP per capita i köpkraftsstandard* QA13 BNP per capita och godkännande av EU:s stöd till Ukraina Å andrasidan, och kanske ännu mer talande med tanke på var majoriteten av EU-medborgarna personligen står i denna fråga, finns det inget betydande samband mellan ett lands inflationstakt och människors godkännande av EU:s stöd till Ukraina. På samma sätt påverkar ett lands arbetslöshet inte hur sannolikt dess medborgare är att godkänna EU-stöd till Ukraina. Ingen av de två korrelationskoefficienterna är relevanta (-0,08 för inflationen; och -0,17 för arbetslöshet) och är båda inte statistiskt signifikanta (p=> 0,05).

Inget samband med inflationen: R(25) = -0,08, p= 0,68 Ingen korrelation med arbetslöshet: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflation Arbetslöshet Inflation och arbetslöshet Procentandel medborgare som godkänner EU-stöd till Ukraina Eurostat: HIKP – oktober 2022 (årlig förändringstakt) WEBBADRESS: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data hämtad 06 december 2022] Eurostat: Arbetslöshet – september 2022 (säsongsjusterad) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data hämtad 25 november 2022] QA13 Inflation/arbetslöshet och godkännande av EU:s stöd till Ukraina Även en majoritet av EU-medborgarna som har svårt att betala räkningar godkänner EU:s ställning med Ukraina (66 %) och bara 31 % ogillar.

Vet inte/Inget svar 3 Totalt ”misslyckas” 31 Totalt ”Godkänn” 66 QA13 Totalt, godkänner du eller ogillar du Europeiska unionens stöd för Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? Bas = D60. Under de senaste tolv månaderna, skulle du säga att du hade svårt att betala dina räkningar i slutet av månaden...? — Större delen av tiden & då och då QA13 & D60 Två tredjedelar av dem som har svårt att betala räkningar godkänner EU:s stöd till Ukraina

Den sociodemografiska analysen visar att högre utbildade respondenter, dvs. de som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller över, är mer benägna att godkänna EU:s stöd till Ukraina efter Rysslands invasion (81 %), jämfört med dem som lämnade skolan vid 16–19 års ålder (71 %) eller 15 år eller lägre (66 %). Bland socio-professionella grupper är andelen som godkänner EU:s stöd högst bland chefer (84 %) och lägst bland hushållen (63 %). Yngre respondenter är något mer benägna att godkänna EU:s stöd till Ukraina efter Rysslands invasion (77 % av 15–24-åringarna jämfört med 73–75 % i äldre åldersgrupper).

Godkännandet av EU:s stöd till Ukraina är högre bland de svarande vars övergripande bild av EU är positiv (91 % jämfört med 38 % av dem vars image av EU är negativ).

QA13, Överlag, godkänner du eller ogillar du Europeiska unionens stöd för Ukraina efter Rysslands invasion av Ukraina? (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”misslyckas”	Vet inte/Inget svar
EU27	74	23	3
Ålder
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Utbildning (slutet av)
15—	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Studerar fortfarande	79	17	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	73	24	3
Chefer	84	14	2
Andra vita krage	76	21	3
Manuella arbetare	69	28	3
Hus och hus	63	33	4
Arbetslösa	68	27	5
Pensionär	74	22	4
Studenter	79	17	4
Bild av EU
Totalt ”positivt”	91	8	1
Neutral	67	28	5
Totalt ”Negativt”	38	59	3

De svarande ombads sedan att tänka mer i detalj om de olika åtgärder som EU har vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd.

Omkring tre av fyra EU-medborgare (73 %) säger att de godkänner EU:s åtgärder för att stödja Ukraina, och detta inkluderar 31 % som ”starkt godkänner” och 42 % som ”något godkänner”. Omkring en av fyra (24 %) ogillar EU:s åtgärder, däribland 16 % som ”något ogillar” och 8 % som ”starkt ogillar”.

(Okt/november 2022) En aning godkänna 42 Något missnöje 16 Starkt ogillar 8 Vet inte/Inget svar 3 Godkänna starkt 31 QA14 Låt oss nu tänka mer i detalj på de olika åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd: godkänner du eller ogillar du dessa åtgärder? (% – EU-27) Godkännandenivåerna för EU:s åtgärder till stöd för Ukraina varierar. I 24 länder godkänner en majoritet av de svarande EU:s åtgärder, med mer än nio av tio godkännanden i Sverige, Finland (båda 96 %), Nederländerna (93 %), Danmark (92 %) och Irland (91 %). Majoriteten ogillar dock EU:s åtgärder i Grekland (51 %) och Slovakien (49 %), medan det i Cypern finns lika många som godkänner och ogillar (båda 48 %). Andelen missnöje är också relativt hög i Bulgarien (45 %), Ungern (41 %) och Österrike (40 %).

Återigen är de lägsta godkännandenivåerna för EU:s åtgärder för att stödja Ukraina koncentrerade till sydöstra områden i Europa.

Karta Legend QA14 Låt oss nu tänka mer i detalj på de olika åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd: godkänner du eller ogillar du dessa åtgärder? (% – totalt ”Godkänn”) Om man tittar på hur medborgarnas ekonomiska situation förhåller sig till offentligt stöd till Ukraina finns det liksom tidigare ett positivt samband mellan medborgarnas godkännande av EU:s stöd till Ukraina och deras respektive länders BNP per capita. Korrelationskoefficienten som ingår i diagrammet nedan visar en måttlig positiv korrelation (0,39) som är statistiskt signifikant med mer än 95 % av konfidensen.

Positiv korrelation: R(25) = 0,39, p & 0,05 Procentandel medborgare som godkänner EU-åtgärder till stöd för Ukraina BNP per capita i köpkraftsstandard* Eurostat – BNP per capita i köpkraftsstandard (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Data hämtad 25 november 2022] * Köpkraftsstandarden (PPS) är en konstgjord valutaenhet som används av Eurostat för landsjämförelser för att undanröja skillnader i prisnivå mellan medlemsstaterna. QA14 BNP per capita och godkännande av EU:s särskilda åtgärder till stöd för Ukraina Samtidigt finns det dock inget betydande samband mellan ett lands inflationstakt och människors godkännande av EU:s åtgärder för att stödja Ukraina. På samma sätt påverkar inte ett lands arbetslöshet hur troligt det är att dess medborgare godkänner EU:s åtgärder till stöd för Ukraina. Ingen av de två korrelationskoefficienterna är relevanta (-0,07 för inflationen; och -0,2 för arbetslösheten) och de är inte heller statistiskt signifikanta (i båda fallen är p-värdet högre än 0,05).

Inflation Arbetslöshet Inflation och arbetslöshet Procentandel medborgare som godkänner EU-stöd till Ukraina Eurostat: HIKP – oktober 2022 (årlig förändringstakt) WEBBADRESS: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data hämtad 06 december 2022] Eurostat: Arbetslöshet – september 2022 (säsongsjusterad) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data hämtad 25 november 2022] QA14 Inflation/arbetslöshet och godkännande av EU:s särskilda åtgärder till stöd för Ukraina Till och med en majoritet av de medborgare vars levnadsstandard har sänkts godkänner EU:s särskilda åtgärder för att stödja Ukraina (67 %). I jämförelse med detta godkänner 79 % av dem vars inkomster ännu inte har minskat, och 74 % av dem som inte har någon förändring/ökad levnadsstandard godkänner åtgärderna för att stödja Ukraina.

Godkänna Missnöje Redan sänkt levnadsstandard Ännu inte sänkt levnadsstandard men kommer att Ej förändrad/ökad levnadsstandard Bas = QA17. Många faktorer, såsom konsekvenserna av covid-19-pandemin, kriget i Ukraina och stigande inflation och priser, påverkar den globala ekonomin, däribland EU:s medlemsstater. Tänk på din personliga levnadsstandard (t.ex. gå och tjänster du har råd med), vilket av dessa uttalanden kommer närmast din personliga situation? QA14 Låt oss nu tänka mer i detalj på de olika åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd: godkänner du eller ogillar du dessa åtgärder? Ytterligare sociodemografiska analyser visar att de svarande som lämnat utbildningen vid 20 års ålder är mer benägna att godkänna EU:s åtgärder för att stödja Ukraina (80 %), jämfört med dem som lämnade skolan vid 16–19 års ålder (69 %) eller 15 år eller yngre (64 %). Bland socio-professionella grupper är andelen som godkänner EU:s stöd högst bland chefer (82 %) och studenter (79 %), medan den är lägst bland hushållen (63 %).

Godkännandet av EU:s åtgärder är högre bland de svarande vars övergripande bild av EU är positiv (90 % jämfört med 36 % av dem vars image av EU är negativ). Attityderna till EU:s åtgärder hänger också nära samman med de övergripande godkännandenivåerna för EU:s stöd till Ukraina. Bland de som godkänner EU:s stöd till Ukraina är 93 % också positiva till de särskilda åtgärder som EU vidtar.

QA14 Låt oss nu tänka mer i detalj på de olika åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd: godkänner du eller ogillar du dessa åtgärder? (%)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”misslyckas”	Vet inte/Inget svar
EU27	73	24	3
Utbildning (slutet av)
15—	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Studerar fortfarande	79	17	4
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	70	26	4
Chefer	82	16	2
Andra vita krage	76	22	2
Manuella arbetare	69	28	3
Hus och hus	63	32	5
Arbetslösa	67	30	3
Pensionär	73	24	3
Studenter	79	17	4
Bild av EU
Totalt ”positivt”	90	9	1
Neutral	67	29	4
Totalt ”Negativt”	36	61	3
Godkännande av EU:s stöd till Ukraina
Godkänna	93	6	1
Missnöje	15	83	2

3.2 Tillfredsställelse med medlemsstaternas samarbete

Förutom att godkänna EU:s stöd till Ukraina är majoriteten av européerna positiva till det sätt på vilket medlemsstaterna har samarbetat. Nästan sex av tio medborgare (58 %) uppger att de är nöjda med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina, medan nästan fyra av tio (37 %) inte är nöjda.

(Okt/nov2022) Totalt ”inte nöjd” 37 Vet inte/Inget svar 5 Totalt ”Satisfied” 58 QA15 Hur nöjd eller inte är du med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina? (% – EU-27) I 23 medlemsstater är en majoritet av de svarande nöjda med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina. Tillfredsställelsen är störst bland de svarande i Irland (84 %), Danmark, Portugal (båda 83 %), Sverige (81 %) och Finland (80 %).

I fyra medlemsstater är majoriteten inte nöjd: Grekland (61 %), Cypern (56 %), Slovakien (54 %) och Bulgarien (50 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Vet inte/Inget svar QA15 Hur nöjd eller inte är du med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina? (%) I den sociodemografiska analysen är tillfredsställelsen med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att ta itu med konsekvenserna av kriget i Ukraina högre bland de svarande som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller över (64 %) än bland dem som lämnade skolan vid 16–19 års ålder (54 %) eller 15 år eller yngre (51 %). Bland socio-professionella grupper är tillfredsställelse högst bland chefer (66 %), studenter (63 %) och andra vita kragearbetare (62 %), medan den är lägst bland hushållen (48 %).

Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar är också mer benägna att vara nöjda (62 %) än de som har svårigheter större delen av tiden (41 %). Yngre respondenter är något mer nöjda än äldre svarande (62 % av 15–24-åringarna jämfört med 56 % av dem som är 55 år).

Tillfredsställelsen med samarbetet mellan EU:s medlemsstater är högre bland de svarande vars helhetsbild av EU är positiv (77 % jämfört med 19 % av dem som har en negativ bild av EU).

Återigen är attityderna nära kopplade till övergripande godkännandenivåer för EU:s stöd till Ukraina. Bland dem som godkänner EU:s stöd till Ukraina är 72 % nöjda med samarbetet mellan EU:s medlemsstater, jämfört med 14 % bland dem som ogillar EU:s stöd till Ukraina. Av dem som är nöjda med samarbetet mellan medlemsstaterna vill 68 % att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll.

QA15 Hur nöjd eller inte är du med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina? (% – EU)

Totalt ”Satisfied”	Totalt ”inte nöjd”	Vet inte/Inget svar
EU27	58	37	5
Ålder
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Utbildning (slutet av)
15—	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Studerar fortfarande	63	30	7
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	55	42	3
Chefer	66	31	3
Andra vita krage	62	35	3
Manuella arbetare	54	42	4
Hus och hus	48	43	9
Arbetslösa	53	39	8
Pensionär	56	38	6
Studenter	63	30	7
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	41	52	7
Då och då	55	41	4
Nästan aldrig/aldrig	62	33	5
Europaparlamentets roll
Viktigare	68	30	2
Mindre viktigt	40	56	4
Ingen förändring	62	29	9
Godkännande av EU:s stöd till Ukraina
Godkänna	72	24	4
Missnöje	14	83	3

3.3 Litet förtroende för att livet kommer att förbli oförändrat

Endast en tredjedel av medborgarna (33 %) är övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat till följd av kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser (-4 procentenheter sedan april-maj 2022). Bara 4 % (ingen förändring) är ”mycket säkra” på att så kommer att vara fallet. Majoriteten (65 %, + 4 procentenheter) säger att de inte är säkra på att så kommer att vara fallet, med 22 % är ”inte alls säker” (+ 4 procentenheter).

(Okt/november 2022 – apr/maj 2022) Inte alls säker 22 (+ 4) Inte särskilt självsäker 43 (=) Jag vet inte. 2 (=) Mycket självsäker 4 (=) Ganska självsäker 29 (-4) QA12 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat? (% – EU-27) Irland (50 %) är det enda EU-land där majoriteten av de svarande är övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat till följd av kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser, även om lika proportioner på Malta är säkra och osäkra (båda 48 %).

I den andra änden av spektrumet tror bara 10 % i Grekland, 16 % i Slovakien och 17 % i både Cypern och Litauen att deras liv kommer att fortsätta oförändrat.

I allmänhet är de svarande i de östra delarna av Europa mindre övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat till följd av kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser. Detta gäller särskilt vissa av de länder som gränsar till Ukraina eller Ryssland, t.ex. de baltiska staterna Estland, Lettland och Litauen.

Karta Legend QA12 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat? (% – totalt ”Inte säker”) Sedan april-maj 2022 har förtroendet för att livet fortsatt oförändrat ökat i fyra EU-länder: Bulgarien (30 %, + 5 procentenheter), Tjeckien (21 %, + 4 procentenheter), Slovakien (16 %, + 4 procentenheter) och Kroatien (36 %, + 3 procentenheter). Optimismen har dock minskat i 12 länder, främst i Danmark (45 %, -16 procentenheter), Spanien (24 %, -11 procentenheter), Tyskland (32 %, -8 procentenheter) och Portugal (33 %, -8 procentenheter). Det har inte skett någon förändring eller nästan ingen förändring i elva länder.

Till följd av dessa förändringar är den negativa uppfattningen nu dominerande i Danmark.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA12 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat? (% – totalt ”Konfident”) Om man tittar på förhållandet mellan den ekonomiska situationen i medlemsstaterna och medborgarnas förtroende för att deras liv kommer att förbli oförändrat, är det kanske inte förvånande att i länder med en lägre BNP per capita är det mer sannolikt att deras liv kan förändras. Till exempel i Grekland är bara 10 % övertygade om att deras liv kommer att förbli desamma, medan hälften av irländarna är positiva till att deras liv inte kommer att förändras. Som visas i diagrammet nedan finns en korrelation när man analyserar de två variablerna tillsammans. Korrelationskoefficienten (0,49) visar ett positivt och statistiskt signifikant samband mellan variablerna (p-värde & 0,01).

Andelen medborgare som är övertygade om att leva kommer att förbli oförändrade BNP per capita i köpkraftsstandard* Eurostat – BNP per capita i köpkraftsstandard (PPS) -” 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Data hämtad 25 november 2022] * Köpkraftsstandarden (PPS) är en konstgjord valutaenhet som används av Eurostat för landsjämförelser för att undanröja skillnader i prisnivå mellan medlemsstaterna. QA12 BNP per capita och förtroende för att livet kommer att förbli oförändrat

Resultaten från den sociodemografiska analysen visar att män är något mer benägna än kvinnor att vara säkra på att deras liv kommer att fortsätta oförändrat till följd av kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser (36 % vs 31 %). De i åldern 15–24 år är mest benägna att ha detta förtroende, särskilt jämfört med dem i åldern 55+ (40 % jämfört med 32 %).

Chefer och studenter (båda 40 %) är mer benägna att vara självsäkra än andra socio-professionella grupper, särskilt hushåll (25 %) och arbetslösa (26 %). Ju färre ekonomiska svårigheter en svarande upplever, desto mer sannolikt är det att de är övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat till följd av kriget i Ukraina: 35 % som upplever de minsta svårigheterna är säkra, jämfört med 21 % som upplever de mest ekonomiska svårigheterna.

De svarande som är positiva till EU:s åtgärder för att stödja Ukraina och samarbetet mellan medlemsstaterna är mer övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat. Till exempel är 40 % av dem som godkänner EU:s åtgärder sedan krigets början övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat, jämfört med 18 % av dem som ogillar dessa åtgärder.

Respondenter som tror att den senaste tidens händelser, inklusive kriget i Ukraina, inte kommer att ha någon inverkan på deras levnadsstandard är mer benägna att vara säkra på att deras liv kommer att fortsätta oförändrat (54 %), jämfört med dem vars levnadsstandard ännu inte har påverkats men som tror att det kommer att hända under det kommande året (38 %) och de vars levnadsstandard redan har påverkats (23 %).

QA12 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat? (%-EU)

Totalt ”säker”	Totalt ”Inte säker”	Jag vet inte.
EU27	33	65	2
Kön
Svenska	36	63	1
Kvinna	31	67	2
Ålder
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	33	65	2
Chefer	40	59	1
Andra vita krage	38	61	1
Manuella arbetare	31	68	1
Hus och hus	25	74	1
Arbetslösa	26	73	1
Pensionär	31	67	2
Studenter	40	57	3
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	21	78	1
Då och då	34	65	1
Nästan aldrig/aldrig	35	63	2
Godkännande av EU:s stöd till Ukraina
Godkänna	40	59	1
Missnöje	18	81	1
Din levnadsstandard har...
Har redan minskat	23	76	1
Ännu inte reduceras men kommer att	38	61	1
Ej förändrad/ökad	54	45	1

Sammantaget vill en klar majoritet av medborgarna som godkänner EU:s åtgärder och stöd till Ukraina att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (62 % av dem som godkänner EU:s stöd till Ukraina och 62 % av dem som godkänner specifika EU-åtgärder). Det finns också en majoritet som vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll (51 %) bland dem som tror att deras liv kommer att förändras.

Europaparlamentets mindre viktiga roll Europaparlamentets viktigare roll De som godkänner EU:s stöd till Ukraina De som godkänner EU:s åtgärder för att stödja Ukraina De som inte är övertygade om att deras liv kommer att fortsätta oförändrat QA4 Mot bakgrund av Rysslands invasion av Ukrainas medborgare vill att Europaparlamentet ska spela en viktigare roll Bas = QA13 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat? Bas = QA14 Låt oss nu tänka mer i detalj på de olika åtgärder som Europeiska unionen vidtagit för att stödja Ukraina sedan krigets början, såsom sanktioner mot den ryska regeringen eller finansiellt, militärt eller humanitärt stöd: godkänner du eller ogillar du dessa åtgärder? Bas = QA12 Tänker på kriget i Ukraina och dess potentiella konsekvenser för ditt liv, hur säker känner du att ditt liv kommer att fortsätta oförändrat?

IV. EU OCH EUROPAPARLAMENTET I MEDBORGARNAS ÖGON

Detta kapitel är inriktat på medborgarnas uppfattningar om EU och Europaparlamentet. Det börjar med att man undersöker uppfattningen om Europaparlamentets roll, de grundläggande värderingar och prioriteringar som det bör försvara och den image som det har bland medborgarna. Den andra halvan av kapitlet går vidare till att fokusera på EU:s uppfattningar, bland annat vikten av EU-medlemskap och de fördelar det medför.

Den tidigare undersökningen i april-maj 2022 visade bilden av Europaparlamentet och EU på rekordhöga nivåer. Även om dessa mycket höga nivåer inte har upprätthållits i den aktuella undersökningen förblir den långsiktiga bilden positiv, med attityder kvar på de uppmuntrande nivåer som registrerats under det senaste året eller så, trots utmaningarna i kriget i Ukraina, covid-19-pandemin och de stigande levnadskostnaderna.

Som ett tecken på europeisk motståndskraft och enighet ser européerna försvaret av gemensamma europeiska värden som demokrati som en prioritering, tillsammans med värden som skydd av mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och tankefrihet och rättsstatsprincipen. När det gäller politiska prioriteringar vill medborgarna att Europaparlamentet ska fokusera på kampen mot fattigdom och social utestängning, frågan om folkhälsa samt ekonomin och skapandet av arbetstillfällen.

Nästan tre fjärdedelar av européerna säger att deras land har gynnats av att vara medlem i EU, en stabil indikator som stöder tecken på övergripande motståndskraft bland EU:s befolkning. Den främsta anledningen till att deras land har gynnats av EU-medlemskapet är EU:s bidrag till att upprätthålla freden och stärka säkerheten, ett resultat som har ökat avsevärt sedan oktober/november 2021, och det största som observerats bland de frågor som ställts i denna fråga. Bland de andra skäl som anges till förmån för samarbetet mellan EU-länderna och EU:s bidrag till landets ekonomiska tillväxt utmärker sig.

4.1 Europaparlamentets roll och uppfattning

Detta avsnitt fokuserar på bilden av Europaparlamentet bland medborgarna, hur dess framtida roll uppfattas och hur medborgarna ser på sina prioriteringar och kärnvärden. Bilden av Europaparlamentet har legat kvar på en hög nivå, med starka krav på att dess roll ska stärkas. Dessutom finns det ett brett stöd för Europaparlamentet för att försvara värden som demokrati och prioritera frågor som fattigdom och social utestängning, och dessa värden och prioriteringar har förblivit stabila trots de utmaningar som Europa står inför.

Europaparlamentet bör prioritera demokrati. Detta fortsätter att vara det främsta värdet för medborgarna (36 %, -2 procentenheter sedan april-maj 2022). Minst en av fem anser att Europaparlamentet bör prioritera skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen (29 %, + 2 procentenheter), yttrandefrihet och tankefrihet (28 %, + 1 procentenheter), rättsstatsprincipen (24 %, + 2 procentenheter), solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (23 %, + 3 procentenheter) och jämställdhet mellan kvinnor och män (21 %, -2 procentenheter). Alla andra värden nämns av färre än en av fem respondenter.

Resultaten har varit konsekventa sedan april-maj 2022. Bara två poster visar en förändring på mer än två procentenheter: solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (23 %, + 3 procentenheter) och respekten för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater (17 %, + 3 procentenheter).

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 Demokrati Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen Yttrandefrihet och tankefrihet Rättsstatsprincipen Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner Jämställdhet mellan kvinnor och män Tolerans och respekt för mångfald i samhället Mänsklig värdighet inklusive förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Fri rörlighet Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen Religions- och trosfrihet Rätten att söka asyl från förföljelse Övrigt (spontan) Ingen (spontan) Avslag (spontan) Jag vet inte. QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU-27) Jämfört med resultaten från hösten 2021, som samlats in före den ryska invasionen av Ukraina, kan dock några mer anmärkningsvärda ökningar observeras. Demokratin, solidariteten mellan EU:s medlemsstater och dess regioner och skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen har alla ökat med fyra procentenheter, samtidigt som respekten för nationella identiteter och kulturer (+ 3 procentenheter) och rättsstatsprincipen (+ 2 procentenheter) också har ökat. De flesta återstående värden för Europaparlamentet att prioritera har varit mycket stabila sedan före Rysslands invasion, med den enda minskning som observerats för jämställdhet mellan män och kvinnor (-3 procentenheter).

Mänsklig värdighet, inbegripet förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri, 17 % Rörelsefrihet 16 % Tolerans och respekt för mångfald i samhället: 16 % Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter: 14 % Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater: 14 % Demokrati: 36 % Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen: 29 % Yttrandefrihet och tankefrihet: 29 % Rättsstatsprincipen: 24 % Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner: 23 % Jämställdhet mellan kvinnor och män: 21 % Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater: 17 % Tolerans och respekt för mångfald i samhället: 17 % Mänsklig värdighet, inbegripet förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri: L7 % Fri rörlighet: L5 % Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter: 14 % Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen: 13 % Religions- och trosfrihet: 8 % Rätten att söka asyl efter förföljelse: 5 % QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Max 3 svar) I 13 länder anser de svarande att Europaparlamentet bör prioritera demokrati. Skyddet av de mänskliga rättigheterna anses vara högsta prioritet (eller gemensam högsta prioritet) i nio länder. Yttrandefrihet och tankefrihet är det mest omnämnda (eller gemensamt mest nämnda) värdet i fyra medlemsstater. Rättsstatsprincipen rankas som en gemensam topp i Slovenien och Bulgarien.

Fri rörlighet är det gemensamma högsta svaret i Bulgarien, medan Frankrike (41 %) är det enda land där jämställdhet mellan kvinnor och män är den viktigaste prioriteringen. Respekten för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater rankas högst i Estland.

Demokrati Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater Fri rörlighet Jämställdhet mellan kvinnor och män Demokrati Rättsstatsprincipen Yttrandefrihet och tankefrihet QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – Det mest omnämnda svaret per land) Demokrati rankas i de tre främsta värdena i 21 länder. Andelen som nämner den varierar dock avsevärt, från 51 % i Sverige, 48 % i Tyskland och 45 % i Finland till 20 % i Kroatien och Slovakien.

Försvaret av skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen ligger bland de tre främsta i 22 länder. Detta värde nämns mest i Sverige (49 %), Cypern (44 %) och Nederländerna (42 %) och minst i Italien (21 %) och Bulgarien (23 %).

Yttrandefrihet och tankefrihet rankas i topp tre i 13 länder. Omnämnandet varierar från 34 % i Frankrike, 33 % i Tjeckien och 32 % i Österrike till 15 % i både Bulgarien och Portugal.

I Bulgarien (37 %) och Slovenien (31 %) är rättsstatsprincipen det gemensamma högsta prioritetsvärdet att försvara, men det nämns också allmänt i Grekland (38 %) och Cypern (37 %). Däremot anser 12 % i Frankrike och 15 % i både Litauen och Portugal att detta bör prioriteras.

Svarande i Grekland (39 %), Bulgarien (34 %), Tjeckien (32 %) och Portugal (31 %) anser oftast att solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner bör försvaras som en prioritering, och detta värde nämns av minst 15 % i varje land.

Jämställdhet mellan män och kvinnor är det mest omnämnda värdet av de svarande i Frankrike (39 %) och nämns också av 31 % i Spanien och 30 % i Belgien. Däremot anser 9 % i Grekland och Lettland att detta bör prioriteras.

Dessutom är det mycket mer sannolikt att den fria rörligheten väljs som en prioriterad fråga i Bulgarien (37 %) än i andra länder. Andelen som säger att respekten för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater är särskilt hög i Estland (31 %) och Bulgarien (30 %).

QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (%)

EU27	VAR	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	DE	EE	IE	EL	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	LV	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	NL	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA
Demokrati	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Yttrandefrihet och tankefrihet	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Rättsstatsprincipen	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Jämställdhet mellan kvinnor och män	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Tolerans och respekt för mångfald i samhället	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Mänsklig värdighet, inklusive förbud mot dödsstraff, tortyr eller slaveri	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Respekt för nationella identiteter, kulturer och traditioner i EU:s medlemsstater	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Fri rörlighet	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Kampen mot diskriminering och skydd av minoriteter	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidaritet mellan EU och fattiga länder i världen	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Religions- och trosfrihet	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Rätten att söka asyl från förföljelse	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Jag vet inte.	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Jämfört med april-maj 2022 har det blivit viktigare att prioritera försvaret av demokratin för de svarande i fyra länder: Malta (35 %, + 8 procentenheter), Ungern (41 %, + 4 procentenheter), Tjeckien (42 %, + 3 procentenheter) och Polen (32 %, + 3 procentenheter). Prioriteringen av demokrati nämns däremot mindre i nio medlemsstater, framför allt Belgien (29 %, -8 procentenheter), Nederländerna (36 %, -8 procentenheter), Slovenien (23 %, -7 procentenheter) och Sverige (51 %, -7 procentenheter). Det har inte skett någon förändring i de återstående 14 länderna.

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – Demokrati) Den sociodemografiska analysen fokuserar på de sex högsta värden som medborgarna anser att Europaparlamentet bör prioritera försvaret. Det visar att män är mer benägna än kvinnor att tro att prioriteringar bör omfatta demokrati (39 % jämfört med 34 %) och rättsstatsprincipen (27 % jämfört med 20 %), men motsatsen gäller när det gäller jämställdhet mellan män och kvinnor (16 % mot 26 %). De i åldern 15–24 år är mest benägna att säga att yttrandefrihet och tankefrihet (31 %) och jämställdhet mellan män och kvinnor (26 %), men de är minst benägna att nämna demokrati (27 %), solidaritet mellan medlemsstaterna och mellan regioner (19 %) eller rättsstatsprincipen (18 %).

De svarande som avslutat sin utbildning när de var 20 år eller äldre anser att skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen borde vara ett värde som Europaparlamentet prioriterar (33 %) jämfört med dem som avslutat sin utbildning när de var 15 år eller yngre (23 %).

Svarande som tycker att deras lands medlemskap i EU är bra är mer sannolikt än de som tycker att det är dåligt att säga att Europaparlamentet bör prioritera solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (27 % jämfört med 14 %). Skillnader kan också ses för demokratin (39 % en bra sak jämfört med 27 % en dålig sak) och skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och världen (31 % jämfört med 24 %).

Slutligen är de svarande med en positiv bild av Europaparlamentet mer benägna än de med en negativ bild att säga att demokrati bör prioriteras (41 % jämfört med 31 %) och solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner (29 % jämfört med 17 %). Yttrandefrihet och tankefrihet är dock mer benägna att prioriteras av personer med en negativ bild (34 %) än de med en positiv bild (24 %).

QA5ab Vilken av följande värderingar bör Europaparlamentet prioritera? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU)

Jämställdhet mellan kvinnor och män	Solidaritet mellan EU:s medlemsstater och mellan dess regioner	Skyddet av de mänskliga rättigheterna i EU och i hela världen	Yttrandefrihet och tankefrihet	Demokrati	Rättsstatsprincipen
EU27	21	23	29	28	36	24
Kön
Svenska	16	25	27	30	39	27
Kvinna	26	22	30	26	34	20
Ålder
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Utbildning (slutet av)
15—	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Studerar fortfarande	24	18	32	31	28	18
Bild från Europaparlamentet
Positiv	19	29	31	24	41	27
Neutral	23	22	28	29	34	22
Negativa	20	17	26	34	31	24
Åsikt om landets medlemskap i EU
En bra sak	21	27	31	26	39	25
En dålig sak	20	14	24	33	27	21
Varken bra eller dåligt	22	20	26	32	32	22

Medborgarna anser att kampen mot fattigdom och social utestängning (37 %, -1 procentenheter sedan april-maj 2022) bör vara den främsta prioriteringen för Europaparlamentet att ta itu med, följt av folkhälsa (34 %, -1 procentenheter), åtgärder mot klimatförändringar (31 %, inga förändringar) och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen (31 %, + 1 procentenheter). Minst en av fem anser att en prioritering bör vara demokrati och rättsstatsprincipen (27 %, -5 procentenheter), Europas framtid (27 %, -2 procentenheter), EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser (24 %, -3 procentenheter) och kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (20 %, ingen förändring).

Den enda anmärkningsvärda förändringen sedan april-maj 2022 är minskningen av andelen som nämner demokrati och rättsstatsprincipen som ett prioriterat värde (27 %, -5 procentenheter).

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Åtgärder mot klimatförändringarna Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen Europas framtid Demokrati och rättsstatsprincipen EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet EU:s självständighet på industri- och energiområdet Humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd Konsumenträttigheter Jordbrukspolitik Jämställdhet och mångfald Migration och asyl Digitaliseringen av den europeiska ekonomin och det europeiska samhället Övrigt (spontan) Ingen (spontan) Jag vet inte. QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Högst 4 svar) (% – EU-27) Det är också intressant att jämföra medborgarnas prioriteringar före den ryska invasionen av Ukraina, med situationen bara tre månader in i kriget, och den nuvarande uppfattningen efter nio månader efter konfliktens utbrott: Folkhälsofrågan har minskat kontinuerligt jämfört med för ett år sedan. Även om kampen mot fattigdom och social utestängning också håller på att minska har stödet till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen ökat som en prioritering för medborgarna.

På det hela taget har en majoritet av prioriteringarna förändrats avsevärt efter krigets utbrott, men har nu till viss del återgått till nivåerna före kriget. Detta gäller EU:s framtid, demokratin och rättsstatsprincipen samt EU:s försvar och säkerhet.

Andra prioriteringar upplevde en betydande ökning eller minskning av populariteten i början av invasionen och har förblivit på samma nivå sedan dess. Detta inbegriper åtgärder mot klimatförändringar (-9 procentenheter, sedan stabila), kampen mot terrorism och organiserad brottslighet (-3 procentenheter, då stabil) samt EU:s självständighet på industri- och energiområdet (+ 6 procentenheter, då stabil).

Åtgärder mot klimatförändringarna: 39 % Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen: 32 % Demokrati och rättsstatsprincipen: 25 % Europas framtid: 24 % Nov 2021 Maj 2022 Nov 2022 Kampen mot fattigdom och social utestängning: 37 % Folkhälsa: 34 % Åtgärder mot klimatförändringarna: 31 % Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen: 31 % Europas framtid: 27 % Demokrati och rättsstatsprincipen: 27 % EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser: 24 % Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet: 20 % EU:s självständighet på industri- och energiområdet: 17 % QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Högst 4 svar) (% – EU-27) De prioriterade ämnena för Europaparlamentet att ta itu med varierar avsevärt mellan EU. I sju länder vill de flesta att kampen mot fattigdom och social utestängning prioriteras. I fem länder vill de flesta att folkhälsan prioriteras. Åtgärder mot klimatförändringar är den högsta prioriteringen i sex länder, medan prioriteringen i fem medlemsstater är att stödja ekonomin och skapa nya arbetstillfällen (högre än i april-maj 2022 där det endast var högsta prioritet i Grekland).

I Tyskland och Finland är högsta prioritet demokrati och rättsstatsprincipen, medan EU:s försvar och säkerhet i Polen har högsta prioritet. Den högsta prioriteten i Tjeckien är EU:s självständighet på industri- och energiområdet.

Kampen mot fattigdom och social utestängning är ett av de tre mest omnämnda ämnena i 21 länder, och inom EU varierar andelen från 59 % i Portugal, 58 % i Grekland och 50 % i Litauen till 25 % i Malta, 26 % i Finland och 27 % i Estland.

Folkhälsa rankas bland de tre främsta ämnena i 17 länder. Det nämns oftast i Cypern (53 %), Spanien (49 %), Portugal och Grekland (båda 44 %), men med färre än en av fem i Tyskland, Sverige (båda 17 %) och Tjeckien (18 %).

Andelen svarande som nämner åtgärder mot klimatförändringarna är högst i Sverige (55 %), Nederländerna (52 %) och Danmark (47 %) och lägst i Lettland (9 %), Estland och Bulgarien (båda 10 %).

Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen är det prioriterade ämnet för 55 % i Grekland, 49 % i Portugal och 48 % i Litauen, jämfört med 15 % i Nederländerna, 16 % i Sverige och 18 % i Danmark.

I Finland (42 %) och Tyskland (41 %), demokrati och rättsstatsprincipen är Europaparlamentet prioriterat. Det nämns också av 44 % i Sverige, medan de svarande är minst benägna att välja detta som en prioritet i Portugal (12 %) och Litauen (13 %).

Europas framtid nämns oftast i Tjeckien (38 %), Tyskland (36 %) och Finland (35 %). I den andra änden av skalan nämns den med 12 % i Cypern och 17 % i Portugal.

Andelen svarande som anser att ett prioriterat ämne är EU:s försvars- och säkerhetsfrågor varierar från 44 % i Litauen, 42 % i Tjeckien och 40 % i Finland till 11 % i Portugal och 12 % i Frankrike.

EU:s självständighet på industri- och energiområdet anses vara den högsta prioriteten i Tjeckien (49 %) och väljs också av 30 % i Estland.

Ingen av de andra ämnena rankas först i något land. Det är dock värt att notera att de svarande i Sverige (38 %) är mycket mer benägna än de i andra länder att nämna kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, medan de i Malta är mest benägna att prioritera konsumenträttigheter (34 %). Svarande i Slovakien är mer benägna än i andra länder att prioritera jordbrukspolitik (30 %), medan en stor andel i Sverige nämner jämställdhet, inkludering och mångfald (32 %). Migration och asyl väljs mycket oftare på Cypern (32 %) än i andra länder.

Kampen mot fattigdom och social utestängning Folkhälsa Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser Åtgärder mot klimatförändringarna EU:s självständighet på industri- och energiområdet Demokrati och rättsstatsprincipen QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Max 4 svar) (% – Det mest omnämnda svaret per land)

I 13 länder är de svarande nu mindre benägna att säga att kampen mot fattigdom och social utestängning bör prioriteras än i april-maj 2022. De största minskningarna kan observeras i Kroatien (40 %, -8 procentenheter), Portugal (59 %, -7 procentenheter), Österrike (33 %, -7 procentenheter) och Malta (25 %, -7 procentenheter). Det har skett ökningar i tre länder: Sverige (40 %, + 8 procentenheter), Polen (28 %, + 4 procentenheter) och Tjeckien (28 %, + 4 procentenheter). Siffrorna är oförändrade i övriga elva länder.

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Max 4 svar) (% – Kampen mot fattigdom och social utestängning) I 14 medlemsstater är de svarande nu mindre benägna att säga att folkhälsan bör prioriteras jämfört med april-maj 2022. De största minskningarna finns i Luxemburg (25 %, -12 procentenheter), Portugal (44 %, -9 procentenheter) och Grekland (44 %, -8 procentenheter). Omnämnandet av folkhälsan har ökat något i Danmark (21 %, + 3 procentenheter) och har förblivit oförändrat i de återstående 12 länderna.

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Max 4 svar) (% – Folkhälsa) Den sociodemografiska analysen fokuserar på de åtta viktigaste prioriteringarna enligt respondenternas definition och visar att några av de största skillnaderna är baserade på utbildningsnivå. Ju längre en svarande stannar kvar i utbildningen, desto mer sannolikt är det att Europaparlamentet prioriterar demokrati och rättsstatsprincipen, åtgärder mot klimatförändringar, Europas framtid och EU:s försvar och säkerhet, och ju mindre sannolikt de är att säga att prioriteringen bör vara folkhälsa eller kampen mot fattigdom och social utestängning.

Ett liknande mönster kan ses i förhållande till respondenternas ekonomiska situation. Ju färre ekonomiska svårigheter de har, desto mer sannolikt är det att de prioriterar demokrati och rättsstatsprincipen, åtgärder mot klimatförändringar, Europas framtid och EU:s försvar och säkerhet, och ju mindre sannolikt de kommer att säga att kampen mot fattigdom och social utestängning eller stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen bör prioriteras. De som är mer oroade över fattigdom och social utestängning och för levnadskostnaderna kommer sannolikt att vilja att Europaparlamentet spelar en viktigare roll.

Analysen visar också att kvinnor är mer benägna än män att säga att kampen mot fattigdom och social delaktighet (40 % jämfört med 34 %) och folkhälsa (37 % jämfört med 30 %) bör prioriteras av Europaparlamentet. Män är mer benägna än kvinnor att vilja prioritera demokrati och rättsstatsprincipen (29 % jämfört med 24 %).

De viktigaste skillnaderna i ålder är att yngre respondenter är mer benägna än äldre åldersgrupper att nämna åtgärder mot klimatförändringar, medan äldre respondenter är mer benägna att nämna folkhälsa, EU:s försvar och säkerhet samt kampen mot terrorism och organiserad brottslighet.

Svarande som tycker att deras lands medlemskap i EU är bra är mer benägna att vilja se åtgärder mot klimatförändringar som en prioritet (37 % jämfört med 18 % av dem som tycker att EU-medlemskap är dåligt), och detsamma kan ses för Europas framtid (31 % jämfört med 18 %). Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet nämns oftare av dem som tycker att EU-medlemskap är en dålig sak (24 % jämfört med 18 % av dem som tycker att det är bra).

Slutligen är de svarande med en positiv syn på Europaparlamentet mer benägna än de som har en negativ syn på att säga att parlamentet bör prioritera demokrati och rättsstatsprincipen (31 % vs 23 %), åtgärder mot klimatförändringar (38 % jämfört med 22 %) och Europas framtid (32 % jämfört med 22 %). De som prioriterar demokrati och rättsstatsprincipen är också mer benägna att vilja att Europaparlamentet spelar en viktigare roll.

QA6ab Vilket av följande ämnen skulle du vilja att Europaparlamentet prioriterar? För det första? Och då? (Högst 4 svar) (% – EU)

Folkhälsa	Åtgärder mot klimatförändringarna	Kampen mot fattigdom och social utestängning	Stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen	Europas framtid	Kampen mot terrorism och organiserad brottslighet	Demokrati och rättsstatsprincipen	EU:s försvar och säkerhet, inbegripet skyddet av EU:s yttre gränser
EU27	34	31	37	31	27	20	27	24
Kön
Svenska	30	31	34	31	29	19	29	25
Kvinna	37	32	40	30	26	20	24	22
Ålder
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Utbildning (slutet av)
15—	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Studerar fortfarande	29	43	37	30	30	14	26	17
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	36	21	46	35	19	20	22	17
Då och då	37	27	39	35	26	18	23	20
Nästan aldrig/aldrig	31	35	34	28	29	20	29	26
Bild från Europaparlamentet
Positiv	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutral	36	30	37	31	26	20	25	22
Negativa	34	22	39	29	22	23	23	22
Åsikt om landets medlemskap i EU
En bra sak	31	37	37	31	31	18	29	26
En dålig sak	31	18	34	29	18	24	22	20
Varken bra eller dåligt	39	25	37	32	23	21	23	21
Europaparlamentets roll
Viktigare	33	35	37	31	30	19	29	23
Mindre viktigt	32	24	35	31	24	22	25	24
Ingen förändring	34	32	38	35	27	21	24	28

Det är dubbelt så sannolikt att medborgarna får en positiv bild av Europaparlamentet än att ha en negativ bild. Mer än en tredjedel av medborgarna (36 %, -3 procentenheter sedan april-maj 2022) har en positiv bild av Europaparlamentet. Färre än en av fem (17 %, + 1 pp) har en negativ bild medan 45 % (+ 2 pp) säger att deras bild är neutral.

Förändringarna sedan den senaste undersökningen har vänt den positiva förändringen mellan november-december 2021 och april-maj 2022, och som ett resultat är positionen nu lik för ett år sedan. På längre sikt är klyftan mellan de med en positiv bild och en negativ bild (nu + 19 poäng) bredare än under de flesta av de senaste tio åren eller så.

Nov 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Juni 2013 EB79.5 Nov. – dec 2014 EB82.4 Sept. 2015 EB84.1 Sept. – okt 2016 EB86.1 Sept. – oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Sept. 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 Apr. – maj 2022 EB97.3 Oktober – nov 2022 EB98.1 Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativt” Jag vet inte. QA3 Har du i allmänhet en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – EU) I 25 medlemsstater är Europaparlamentets positiva uppfattning mer utbredd än den negativa uppfattningen. Åsikterna är mest positiva i Malta (62 %), Irland (58 %), Sverige (53 %), Luxemburg, Danmark och Portugal (alla 51 %). I bara två länder är de svarande mer benägna att ha en negativ syn än en positiv uppfattning: Frankrike (26 % negativt jämfört med 22 % positivt) och Grekland (28 % jämfört med 27 %).

Generellt sett är en neutral syn dominerande i 17 länder, medan en positiv bild är den vanligaste reaktionen i åtta länder. I Italien och Nederländerna är åsikterna splittrade (med lika stor andel positiva och neutrala svar).

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativt” Jag vet inte. QA3 Har du i allmänhet en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (%)

I fem länder är det nu mer sannolikt att de svarande får en positiv bild av Europaparlamentet än i november-december 2021, med den största ökningen i Sverige (53 %, + 12 procentenheter). Andelen med en positiv bild har minskat i 12 länder, främst Polen (39 %, -12 procentenheter) och har förblivit stabil i de återstående tio länderna.

Till följd av dessa förändringar är den positiva uppfattningen nu minoritetssynen i Frankrike.

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA3 Har du i allmänhet en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – totalt ”Positiv”) Den sociodemografiska analysen visar tydliga skillnader beroende på utbildningsnivå och ekonomisk situation. Svarande som avslutat utbildning i åldern 20 år eller äldre har en mer positiv syn på Europaparlamentet än de som fullföljt utbildning i åldern 15 år eller yngre (42 % jämfört med 27 %). Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar är mer benägna att ha en positiv syn än de som har svårigheter för det mesta (40 % jämfört med 23 %).

Andelen som har en positiv uppfattning om Europaparlamentet är konsekvent per åldersgrupp, även om äldre svarande är mer benägna att ha en negativ uppfattning (20 % av dem som är 55 år eller äldre, jämfört med 10 % av dem i åldern 15–24 år). En positiv bild av Europaparlamentet innehas i större utsträckning av chefer (49 %), särskilt jämfört med hushåll (24 %), arbetare (28 %) och arbetslösa (28 %).

EU-medborgare som följer EU-politiken (47 %) är också mer benägna att ha en positiv bild av Europaparlamentet än de som inte gör det (22 %).

Analysen visar också att respondenter med en positiv bild av EU är mer benägna att också ha en positiv bild av Europaparlamentet (65 % jämfört med 4 % av dem som har en negativ bild av EU). Dessutom är det mer sannolikt att medborgare som tror att saker och ting i EU går i rätt riktning (61 %) får en positiv bild av Europaparlamentet än de som tror att saker och ting går åt fel håll (21 %).

QA3 Har du i allmänhet en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild av Europaparlamentet? (% – EU)

Totalt ”positivt”	Neutral	Totalt ”Negativt”	Jag vet inte.
EU27	36	45	17	2
Ålder
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Utbildning (slutet av)
15—	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Studerar fortfarande	40	50	7	3
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	41	35	23	1
Chefer	49	39	12	0
Andra vita krage	40	44	15	1
Manuella arbetare	28	49	21	2
Hus och hus	24	52	21	3
Arbetslösa	28	48	20	4
Pensionär	35	43	20	2
Studenter	40	50	7	3
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	23	42	32	3
Då och då	32	48	18	2
Nästan aldrig/aldrig	40	43	16	1
Bild av EU
Totalt ”positivt”	65	30	4	1
Neutral	12	72	14	2
Totalt ”Negativt”	4	23	72	1
Saker och ting i EU går i...
Rätt riktning	61	34	4	1
Fel riktning	21	49	29	1
Inte heller	39	50	9	2
Följ EU:s politik
Följ	47	37	16	0
Följ inte	22	54	21	3

Det finns ett brett stöd för att Europaparlamentet ska ha en mer framträdande roll. Mer än hälften av medborgarna (55 %, -3 procentenheter sedan november-december 2021) skulle vilja att Europaparlamentet spelar en viktigare roll, medan 28 % (+ 1 procentenheter) vill ha en mindre viktig roll för Europaparlamentet.

Ingen förändring/som det är nu (Spontaneous) 9 (+ 1) Mindre viktigt 28 (+ 1) (Okt/november 2022 – nov/dec 2021) Viktigare 55 (-3) Skulle du personligen vilja se att Europaparlamentet spelar en viktigare eller mindre viktig roll? (% – EU-27) Önskan om en viktigare roll för Europaparlamentet har minskat under det senaste året (-3 procentenheter sedan november-december 2021), och detta fortsätter en gradvis negativ förändring sedan november-december 2020. Den långsiktiga trenden är dock positiv, med nuvarande betyg fortfarande högre än de flesta undersökningar före 2019.

Nov 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Juni 2013 EB79.5 Nov. – dec 2014 EB82.4 Sept. 2015 EB84.1 Sept. – okt 2016 EB86.1 Sept. – oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Sept. 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 Oktober – nov 2022 EB98.1 Feb.-mars 2019 EB91.1 Viktigare Mindre viktigt Ingen förändring/som det är nu (Spontaneous) Jag vet inte. Skulle du personligen vilja se att Europaparlamentet spelar en viktigare eller mindre viktig roll? (% – EU) Önskan om en viktigare roll för Europaparlamentet ses i 23 medlemsstater, där en relativ majoritet av medborgarna vill ha en mer inflytelserik institution, från 87 % i Cypern till 39 % i Estland och i Sverige. I tre länder skulle en majoritet av de svarande vilja att Europaparlamentet spelar en mindre viktig roll i framtiden: Slovakien (53 % mindre viktigt), Tjeckien (50 %) och Danmark (36 %). I Österrike finns det en jämn balans mellan dem som vill ha en mer eller mindre viktig roll (båda 39 %).

Det är lämpligt att jämföra svaren på denna fråga om Europaparlamentets roll med den allmänna bilden bland medborgarna. Det breda budskapet i hela EU är att de som har en positiv bild av Europaparlamentet är mycket mer benägna att vilja att det ska spela en viktigare roll. Efter förhållandet mellan dessa två åsikter är de som har en negativ bild av institutionen mer benägna att vilja att den ska spela en mindre viktig roll. Samtidigt kan enskilda situationer hittas på landsnivå, t.ex. i Grekland, där bilden av Europaparlamentet inte är särskilt hög, även om de svarande vill att den ska spela en viktigare roll. Däremot är helhetsbilden positiv i Danmark och Sverige, men den ligger under genomsnittet när det gäller att vilja se en mer framträdande roll.

Viktigare Mindre viktigt Ingen förändring/som det är nu (Spontaneous) Jag vet inte. Skulle du personligen vilja se att Europaparlamentet spelar en viktigare eller mindre viktig roll? (%)

Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 Skulle du personligen vilja se att Europaparlamentet spelar en viktigare eller mindre viktig roll? (% – viktigare)

Jämfört med november-december 2021 har stödet för en viktigare roll för Europaparlamentet ökat med minst tre procentenheter i tre länder: Estland (39 %, + 8 procentenheter), Grekland (75 %, + 5 procentenheter) och Litauen (66 %, + 3 procentenheter). Det finns 15 medlemsstater där stödet för en viktigare roll för Europaparlamentet har minskat sedan november-december 2021. De största minskningarna finns i Irland (54 %, -14 procentenheter), Slovenien (57 %, -12 procentenheter) och Danmark (29 %, -11 procentenheter).

Ur sociodemografisk synvinkel är det mer sannolikt att yngre respondenter vill ha en mer framträdande roll för Europaparlamentet (58 % av alla 15–24-åringar jämfört med 53 % av dem som är 55 år eller äldre), med en mindre andel som vill ha en mindre viktig roll (20 % mot 30 %).

Dessutom uttrycker mer utbildade respondenter en starkare önskan om en viktigare roll för Europaparlamentet (61 % av dem som lämnade utbildningen vid 20 års ålder), liksom chefer (64 %) och studenter (61 %). Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar är också mer benägna att vilja ha en mer framträdande roll för Europaparlamentet (57 % jämfört med 48 % av dem som har svårigheter för det mesta).

Som nämnts ovan i landanalysen finns det en koppling mellan de svarandes övergripande bild av Europaparlamentet och önskan om en mer framträdande roll. Totalt vill nästan åtta av tio av dem som har en positiv bild av institutionen spela en viktigare roll (78 %), jämfört med omkring tre av tio av dem med en negativ bild (29 %).

Skulle du personligen vilja se att Europaparlamentet spelar en viktigare eller mindre viktig roll? (% – EU)

Viktigare	Mindre viktigt	Ingen förändring/som det är nu (Spontaneous)	Jag vet inte.
EU27	55	28	9	8
Ålder
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Utbildning (slutet av)
15—	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Studerar fortfarande	61	16	11	12
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	57	28	10	5
Chefer	64	22	10	4
Andra vita krage	58	28	8	6
Manuella arbetare	50	34	8	8
Hus och hus	51	27	11	11
Arbetslösa	52	29	7	12
Pensionär	51	31	9	9
Studenter	61	16	11	12
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	48	34	8	10
Då och då	52	32	8	8
Nästan aldrig/aldrig	57	26	10	7
Bild från Europaparlamentet
Positiv	78	9	10	3
Neutral	48	30	11	11
Negativa	29	63	3	5

4.2 EU:s uppfattning

I detta avsnitt i rapporten granskas attityderna till EU och hur de har förändrats över tid. Medborgarna uppmanas särskilt att överväga hur de ser på EU-medlemskapet: oavsett om det är bra eller dåligt och varför.

Precis som attityderna till Europaparlamentet har förblivit positiva under det senaste året, behåller bilden av EU också en stark ställning, med en klar majoritet av medborgarna positiva till EU-medlemskapet och ser det som viktigt för deras land.

Till stöd för dessa positiva åsikter finns tydliga uppfattningar om de fördelar som EU-medlemskapet medför. De tre främsta fördelarna ses som EU:s bidrag till att upprätthålla freden och stärka säkerheten, förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och ekonomisk tillväxt på nationell nivå.

Bilden av EU har blivit mer negativ under de senaste sex månaderna, och 47 % av medborgarna säger att de har en positiv syn på EU (-5 procentenheter sedan april-maj 2022). Andelen med en negativ syn är 14 % (+ 2 procentenheter), medan 38 % är neutrala (+ 2 procentenheter). Dessa förändringar har vänt den positiva förändringen mellan november-december 2021 och april-maj 2022, även om bilden fortfarande är relativt positiv när man tittar på långsiktiga trender, med en skillnad mellan de positiva och negativa åsikterna på 33 procentenheter.

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativt” Jag vet inte. D78 I allmänhet frammanar EU för dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU) I varje EU-land är en positiv bild av EU vanligare än en negativ bild, och i 23 länder är en positiv bild det vanligaste svaret. I Slovakien, Spanien, Grekland och Slovenien är den neutrala uppfattningen dominerande.

Totalt ”positivt” Neutral Totalt ”Negativt” Jag vet inte. D78 I allmänhet frammanar EU för dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (%) De svarande har sannolikt en positiv bild av EU i Irland (70 %), Luxemburg (67 %), Portugal (65 %), Malta (64 %), Danmark och Sverige (båda 63 %). En negativ syn är vanligast i Grekland (29 %), Slovakien (25 %), Tjeckien och Österrike (båda 22 %).

Malta (64 %, + 6 procentenheter) och Danmark (63 %, + 3 procentenheter) är de enda länder som uppvisar en tydlig ökning av de positiva åsikterna om EU sedan april-maj 2022. I 15 länder är de svarande nu mindre benägna att säga att de har en positiv bild av EU, med de största minskningarna i Polen (53 %, -9 procentenheter), Slovenien (43 %, -9 procentenheter), Belgien (43 %, -8 procentenheter) och Portugal (65 %, -8 procentenheter). Den positiva uppfattningen har varit relativt stabil i de övriga länderna.

Jämfört med hösten 2021 blir ökningarna i Malta (+ 12 procentenheter) och Danmark (+ 10 procentenheter) större medan nettoökningarna också noteras i Slovakien (+ 5 procentenheter), Rumänien, Österrike och Luxemburg (+ 4 procentenheter). En nettominskning noteras i tio medlemsstater och ett antal minskningar som kan observeras sedan våren 2022 mjukas upp, t.ex. i Polen (-5 procentenheter) och Portugal (-2 procentenheter). I Belgien minskade antalet inställda (+ 2 procentenheter). Sedan före Rysslands invasion är Slovenien (-9 procentenheter), Spanien (-6 procentenheter) och Tyskland (-5 procentenheter) de länder som har den största nettominskningen i den positiva bilden av EU.

Den sociodemografiska analysen visar på stora skillnader beroende på utbildningsnivå, yrke och ekonomisk situation. Svarande som avslutat utbildning i åldern 20 år eller äldre är mer benägna att ha en positiv bild än de som slutade vid 15 år eller yngre (57 % jämfört med 35 %). Chefer (61 %) och studerande (56 %) är mest benägna att ha en positiv bild av EU, särskilt jämfört med hempersoner och arbetslösa (båda 34 %). Analysen visar också att de svarande med de minst ekonomiska svårigheterna är mer benägna att ha en positiv bild (53 %), jämfört med dem som upplever flest svårigheter (31 %).

Det finns också variationer per åldersgrupp, där de svarande i åldern 15–24 år är mer benägna att få en positiv bild av EU (53 % jämfört med 45 % av dem som är 55 år).

Deltagare som följer europeisk politik (57 %) är mer benägna att ha en positiv bild av EU än de som inte gör det (35 %).

D78 I allmänhet frammanar EU för dig en mycket positiv, ganska positiv, neutral, ganska negativ eller mycket negativ bild? (% – EU)

Totalt ”positivt”	Neutral	Totalt ”Negativt”	Jag vet inte.
EU27	47	38	14	1
Ålder
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Utbildning (slutet av)
15—	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Studerar fortfarande	56	36	7	1
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	49	33	18	0
Chefer	61	29	10	0
Andra vita krage	50	37	13	0
Manuella arbetare	40	44	16	0
Hus och hus	34	46	19	1
Arbetslösa	34	45	20	1
Pensionär	46	37	16	1
Studenter	56	36	7	1
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	31	36	31	2
Då och då	39	44	16	1
Nästan aldrig/aldrig	53	35	11	1
Följ EU:s politik
Följ	57	32	11	0
Följ inte	35	46	18	1

Mer än sex av tio européer (62 %, -3 procentenheter sedan april-maj 2022) tycker att deras lands medlemskap i EU är bra, medan en av tio (10 %, + 2 procentenheter) tycker att EU-medlemskapet är en dålig sak för deras land och omkring en av fyra (27 %, + 1 procentenheter) är neutrala.

Som med andra frågor har det skett en negativ förändring under de senaste sex månaderna, och detta har vänt den positiva trend som observerades mellan november-december 2021 och april-maj 2022. Men återigen, i likhet med andra åtgärder, är den nuvarande ståndpunkten positiv när man tittar på långsiktiga trender. De senaste årens resultat har varit bland de mest positiva som registrerats under de senaste 15 åren.

En bra sak En dålig sak Varken bra eller dåligt Jag vet inte. QA7 Generellt sett anser du att (Vårt land) medlemskap i EU är...? (% – EU) Även om det är majoriteten i 25 medlemsstater finns det stora skillnader mellan länderna. De svarande anser med största sannolikhet att EU-medlemskapet är bra för deras land i Luxemburg (90 %), Irland (83 %), Litauen och Malta (båda 79 %), jämfört med 42 % i Österrike, 43 % i Grekland och 44 % i Slovakien. I Slovakien och Grekland är den dominerande uppfattningen att medlemskap varken är bra eller dåligt för deras land (47 % respektive 44 %).

Rumänien (23 %) och Österrike (20 %) är de enda länder där minst en av fem anser att EU-medlemskap är en dålig sak för deras land.

En positiv syn på EU-medlemskapet är vanligast i norra och sydvästra områden i Europa, och är minst vanligt i södra och särskilt sydöstra Europa.

Karta Legend QA7 Generellt sett anser du att (Vårt land) medlemskap i EU är...? (% – en bra sak) I fem medlemsstater har de positiva utsikterna till EU-medlemskap ökat sedan april-maj 2022, varav den största är på Malta (79 %, + 5 procentenheter). I 13 länder är de svarande nu mindre benägna att säga att deras lands medlemskap i EU är bra, med de största minskningarna i Estland (66 %, -10 procentenheter), Slovenien (58 %, -9 procentenheter), Tyskland (70 %, -7 procentenheter) och Polen (65 %, -7 procentenheter). Den positiva uppfattningen har varit relativt stabil i de återstående nio länderna.

En bra sak Varken bra eller dåligt En dålig sak Jag vet inte. QA7 Generellt sett anser du att (Vårt land) medlemskap i EU är...? (%) Som observerats under tidigare år visar den aktuella sociodemografiska analysen att stödet för EU-medlemskapet är starkare bland yngre respondenter. Stödet är högst bland dem i åldern 15–24 år (68 %) och lägst bland dem 55+ (60 %).

Analysen visar också att de som stannade kvar längst (72 %) är mycket mer benägna att tro att deras lands EU-medlemskap är bra än de som lämnade skolan i åldrarna 16–19 (55 %) eller 15 år och yngre (51 %). Stödet är också högt bland chefer (76 %) och studenter (73 %), särskilt jämfört med hushåll (48 %).

Stödet för EU-medlemskap är mycket högre bland dem som sällan/aldrig har svårt att betala räkningar (70 %) jämfört med dem som har problem från tid till annan (52 %) eller större delen av tiden (43 %).

Dessa mönster liknar dem som observerats ovan i förhållande till de svarandes övergripande bild av EU, och svaren på de två frågorna är nära kopplade till varandra. Svarande som har en positiv bild av EU tycker mestadels att deras lands medlemskap i EU är bra (89 %), medan endast 16 % anser detta om deras image av EU är negativ.

QA7 Generellt sett anser du att (Vårt land) medlemskap i EU är...? (% – EU)

En bra sak	En dålig sak	Varken bra eller dåligt	Jag vet inte.
EU27	62	10	27	1
Ålder
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Utbildning (slutet av)
15—	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Studerar fortfarande	73	6	20	1
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	63	10	26	1
Chefer	76	7	17	0
Andra vita krage	63	9	27	1
Manuella arbetare	54	13	32	1
Hus och hus	48	10	40	2
Arbetslösa	58	10	30	2
Pensionär	60	10	28	2
Studenter	73	6	20	1
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	43	18	36	3
Då och då	52	12	35	1
Nästan aldrig/aldrig	70	7	22	1
Bild av EU
Totalt ”positivt”	89	2	9	0
Neutral	46	8	45	1
Totalt ”Negativt”	16	41	41	2

Två tredjedelar av medborgarna (66 %) anser att det är viktigt för dem att deras land är ett EU -land (-4 procentenheter sedan april-maj 2022).25 Respondenterna ombads att använda en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”. I denna analys inkluderar ”viktiga” de som ger en poäng på 7–10, ”inte viktigt” ett poäng på 1–4 och ”måttligt viktigt” en poäng på 5 eller 6. Omkring en av tio (11 %, + 2 pp) känner att det inte är viktigt, och strax över en av fem (22 %, + 2 pp) är neutrala. Sedan hösten 2021 utgör detta en nettoökning (+ 5 procentenheter) av andelen medborgare som säger att det är viktigt att deras land är ett EU-land när nästan en fjärdedel var neutral (24 %, -2 procentenheter) och 14 % (-3 procentenheter) uppgav att det inte var viktigt.

(Okt/november 2022 – apr/maj 2021) Totalt ”ej viktigt” (1–4) 11 (+ 2) Totalt ”Neutral” (5–6) 22 (+ 2) Jag vet inte. 1 (=) Totalt ”viktigt” (7–10) 66 (-4) QA8 Hur viktigt är det för dig att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (% – EU-27) En majoritet av de svarande i varje medlemsstat säger att det är viktigt för dem att deras land är medlem i EU, även om proportionerna varierar avsevärt: från 89 % i Luxemburg, 83 % i Irland och 82 % i både Litauen och Malta, till 48 % i Slovakien och 54 % i vart och ett av Bulgarien, Cypern och Rumänien. Tjeckien (21 %) är det enda landet där så många som en av fem säger att det inte är viktigt för dem att deras land är medlem i EU.

I sydöstra länder som Cypern, Rumänien och Bulgarien samt vissa östeuropeiska länder som Tjeckien och Slovakien är det mindre viktigt att de svarande länderna är medlemmar i EU än i andra länder. Svarande i länder i norra Europa är mer benägna att se sitt lands medlemskap i EU som viktigt.

Karta Legend QA8 Hur viktigt är det för dig att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? — Totalt ”Viktigt (7–10) (%) I den tidigare undersökningen (april-maj 2022) rapporterades några stora ökningar i de proportioner som anser att deras lands medlemskap i EU är viktigt. Sedan dess har resultaten för enskilda länder för det mesta blivit mer negativa eller förblivit stabila.

I 14 länder har medlemskapets betydelse minskat med minst tre procentenheter, med den största i Portugal (75 %, -10 procentenheter), Estland (62 %, -9 procentenheter), Belgien (66 %, -8 procentenheter) och Slovenien (59 %, -8 procentenheter). Det har skett små ökningar i två länder: Luxemburg (89 %, + 3 procentenheter) och Sverige (73 %, + 3 procentenheter).

Jämfört med före Rysslands invasion av Ukraina under hösten 2021 noteras emellertid en nettominskning endast i Slovenien (-4 procentenheter) med en nettoökning på totalt 20 medlemsstater, varav den största är i Litauen (+ 20 procentenheter), Malta (+ 18 procentenheter) och Luxemburg (+ 17 procentenheter).

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA8 Hur viktigt är det för dig att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (% – totalt ’Viktigt) Den sociodemografiska analysen visar att majoriteten i varje grupp anser att det är viktigt för dem att deras land är medlem i EU, men dessa åsikter hålls starkare av dem med högre utbildningsnivå och färre ekonomiska svårigheter. Detta återspeglar resultaten från den föregående frågan där dessa grupper var mer benägna att tro att deras lands medlemskap i EU var bra.

Närmare bestämt anser omkring tre fjärdedelar (76 %) av dem som avslutat utbildning i åldern 20 år eller äldre att deras EU-medlemskap är viktigt, jämfört med 62 % som slutade i åldrarna 16–19 och 53 % som fullföljde 15 år eller yngre. Av socio-yrkesgrupperna är det mest sannolikt att chefer (79 %) och studenter (77 %) säger att EU-medlemskap är viktigt, särskilt jämfört med hushåll (53 %).

Svarande som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar (73 %) är mer benägna att säga att det är viktigt för dem att deras land är medlem i EU, jämfört med dem som har problem från tid till annan (60 %) eller större delen av tiden (48 %).

Det finns en viss variation per åldersgrupp, där de i åldern 15–24 år (71 %) mest sannolikt kommer att säga att deras lands medlemskap i EU är viktigt (jämfört med 65 % av dem som är 55 år).

Inte överraskande säger nio av tio (90 %) svarande med en positiv bild av EU att deras lands medlemskap är viktigt för dem, jämfört med 23 % av dem som har en negativ bild.

QA8 Hur viktigt är det för dig att (vårt land) är en medlemsstat i Europeiska unionen? Använd en skala från 1 till 10 där 1 betyder ”inte alls viktigt” och 10 betyder ”extremt viktigt”? (%- EU)

Totalt ”viktigt”	Totalt ”Neutral”	Totalt ”inte viktigt”	Jag vet inte.
EU27	66	22	11	1
Ålder
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Utbildning (slutet av)
15—	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Studerar fortfarande	77	17	4	2
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	68	18	13	1
Chefer	79	15	6	0
Andra vita krage	69	21	10	0
Manuella arbetare	60	26	13	1
Hus och hus	53	33	12	2
Arbetslösa	58	26	14	2
Pensionär	65	22	12	1
Studenter	77	17	4	2
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	48	30	19	3
Då och då	60	27	12	1
Nästan aldrig/aldrig	73	18	8	1
Bild av EU
Totalt ”positivt”	90	9	1	0
Neutral	53	36	9	2
Totalt ”Negativt”	23	30	46	1

Mer än sju av tio EU-medborgare (72 %, ingen förändring sedan november-december 2021) anser att deras land på det hela taget har gynnats av att vara en del av EU. Drygt en av fem (22 %, -1 procentenheter) säger att deras land inte har gynnats av sitt medlemskap.

Gynnad Inte gynnad Jag vet inte. QA9 Med hänsyn till allt, skulle du säga att (Vårt land) på det hela taget har gynnats eller inte av att vara medlem i EU? (% – EU)

I varje EU-land säger mer än hälften av de svarande att deras land har gynnats av att vara medlem i EU, och detta gäller för mer än nio av tio svarande på Malta (95 %), Irland (92 %), Luxemburg och Litauen (båda 91 %). Denna andel är lägst i Österrike (55 %), följt av Bulgarien (60 %), Italien (61 %) och Frankrike (63 %). Österrike har den högsta andelen av dem som tror att deras land inte har gynnats av EU-medlemskap (38 %).

Resultaten för enskilda medlemsstater har mestadels varit stabila sedan november-december 2021. Bara sex medlemsstater registrerar en förändring på minst tre procentenheter i den andel som säger att deras land har gynnats av EU-medlemskapet. I tre länder har en ökning skett: Malta (95 %, + 6 procentenheter), Finland (78 %, + 6 procentenheter) och Sverige (75 %, + 4 procentenheter). Minskningar ses i Irland (92 %, -3 procentenheter), Kroatien (80 %, -3 procentenheter) och Cypern (68 %, -3 procentenheter).

Oktober/november 2022 Nov/dec 2021 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 QA9 Med hänsyn till allt, skulle du säga att (Vårt land) på det hela taget har gynnats eller inte av att vara medlem i EU? (% – gynnad)

Sociodemografiska skillnader speglar dem som redan setts när det gäller huruvida EU-medlemskapet ses som en bra sak. Uppfattningen att deras land har gynnats av EU-medlemskap är starkast bland dem som avslutat sin utbildning vid 20 års ålder eller över (81 %) jämfört med dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder eller yngre (60 %).

I socio-professionella grupper är andelen högst bland chefer (84 %) och studenter (81 %) och lägst bland hushåll (59 %). Svarande som sällan eller aldrig har problem med räkningar (77 %) är mer benägna att tro att deras land har gynnats av EU-medlemskap, jämfört med dem som har svårigheter större delen av tiden (55 %).

Den välbekanta åldersskillnaden gäller, eftersom yngre människor är mer benägna att se fördelarna med EU-medlemskapet än äldre (77 % av 15–24-åringarna jämfört med 68 % av dem som är 55 år eller äldre).

QA9 Med hänsyn till allt, skulle du säga att (Vårt land) på det hela taget har gynnats eller inte av att vara medlem i EU? (% – EU)

Gynnad	Inte gynnad	Jag vet inte.
EU27	72	22	6
Ålder
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Utbildning (slutet av)
15—	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Studerar fortfarande	81	12	7
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	75	20	5
Chefer	84	14	2
Andra vita krage	76	20	4
Manuella arbetare	66	29	5
Hus och hus	59	30	11
Arbetslösa	65	26	9
Pensionär	67	24	9
Studenter	81	12	7
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	55	36	9
Då och då	65	28	7
Nästan aldrig/aldrig	77	8	5

EU:s bidrag till fred och stabilitet ses som dess främsta fördel, och detta har ökat i betydelse under det senaste året.

Det finns tre huvudsakliga skäl till att medborgarna överväger varför deras land har gynnats av EU-medlemskap: det faktum att EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten (36 %, + 6 procentenheter sedan november-december 2021), att EU förbättrar samarbetet mellan sitt land och andra EU-länder (35 %, + 3 procentenheter) och att EU bidrar till landets ekonomiska tillväxt (30 %, ingen förändring). I denna undersökning ombads alla svarande att ta hänsyn till de viktigaste fördelarna med EU-medlemskapet, oavsett om deras land har gynnats eller inte.

EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (Vårt land) och övriga EU-länder EU bidrar till ekonomisk tillväxt i (Vårt land) EU ger (NATIONALITY) människor en starkare ställning i världen EU ger (NATIONALITY) människor nya möjligheter till arbete Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (vårt land) och länder utanför EU EU förbättrar människors levnadsstandard (NATIONALITY) EU hjälper (vårt land) att ta itu med klimatförändringarna EU bidrar till demokrati i (vårt land) EU hjälper (vårt land) i kampen mot terrorismen (Nationalitet) människor har ett betydande inflytande på beslut som fattas på EU-nivå Du är i allmänhet för EU (SPONTANEOUS) Övrigt (SPONTANEOUS) Jag vet inte. Oktober/november 2022 QA10ab Oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att människor tror (Vårt land) har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU-27)

De näst viktigaste fördelarna med EU-medlemskapet är att EU ger människor nya arbetstillfällen (23 %, -1 procentenheter) och att EU ger människor i sitt land ett starkare inflytande i världen (23 %, + 3 procentenheter).

EU:s bidrag till den ekonomiska tillväxten rankas högst (eller gemensamt högst) som en fördel för EU-medlemskapet i nio medlemsstater, medan i sju länder den högsta (eller gemensamma högsta) reaktionen är att det ger människor nya möjligheter till arbete. Det finns sju länder där EU:s bidrag till att upprätthålla fred och stärka säkerheten rankas högst (eller gemensamt högst). I sju länder är den högsta (eller gemensamma högsta) förmånen att EU förbättrar samarbetet mellan sitt land och andra medlemsstater. I Polen är EU:s positiva inverkan på människors levnadsstandard den gemensamma högst rankade förmånen.

QA10ab Oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att människor tror (Vårt land) har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (%)

EU27	VAR	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	DE	EE	IE	EL	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	LV	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	NL	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA
EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (Vårt land) och övriga EU-länder	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EU bidrar till ekonomisk tillväxt i (Vårt land)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EU ger (NATIONALITY) människor en starkare ställning i världen	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EU ger (NATIONALITY) människor nya möjligheter till arbete	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (vårt land) och länder utanför EU	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EU förbättrar människors levnadsstandard (NATIONALITY)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EU hjälper (vårt land) att ta itu med klimatförändringarna	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EU bidrar till demokrati i (vårt land)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EU hjälper (vårt land) i kampen mot terrorismen	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Nationalitet) människor har ett betydande inflytande på beslut som fattas på EU-nivå	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Jag vet inte.	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

BFör att analysera landet mer i detalj är det intressant att undersöka de viktigaste fördelarna beroende på om de svarande anser att deras land har gynnats av sitt EU-medlemskap eller inte.

Tre skäl framträder med tydligt avstånd till de andra bland de svarande som anser att deras land har gynnats av att vara medlem i EU: att EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten (40 %), att medlemskapet i EU förbättrar samarbetet mellan deras land och övriga EU-länder (38 %) och att EU bidrar till ekonomisk tillväxt i sitt land (35 %).

De som tidigare sagt att deras land inte har gynnats, delar två av samma skäl när de frågar sig varför människor skulle tro att deras land hade gynnats av medlemskap, nämligen förbättringen av samarbetet med andra EU-länder (27 %) och EU:s bidrag till fred och säkerhet (26 %). Bidraget till den ekonomiska tillväxten ingår inte i de tre främsta svaren. i stället är de fördelar som är gemensamma tredje högsta de nya arbetstillfällena för deras folk och att EU ger människor i deras land en starkare ställning i världen (båda 19 %).

När vi går vidare till den detaljerade landanalysen finner vi att de svarande i Nederländerna (48 %), Sverige och Tyskland (båda 47 %) är mest benägna att nämna EU:s bidrag till att upprätthålla fred och stärka säkerheten, medan denna fördel är minst sannolikt att nämnas i Irland (19 %) och Malta (21 %).

EU:s bidrag till samarbetet mellan medlemsstaterna lyfts fram av mer än hälften av de svarande i Sverige (72 %), Nederländerna (65 %), Danmark (59 %) och Finland (57 %). Detta är minst sannolikt att de svarande i Irland (20 %), Rumänien och Polen (båda 22 %) gynnas av medlemskapet.

EU:s bidrag till den ekonomiska tillväxten ses som en viktig fördel med EU-medlemskapet i Malta (49 %), Irland (48 %) och Litauen (44 %). Detta är minst sannolikt att de svarande i Italien (21 %) och Frankrike (23 %) gynnas av medlemskapet.

Analysen visar också några stora siffror för andra fördelar. EU:s bidrag till nya arbetstillfällen nämns av 53 % i Bulgarien, 51 % i Ungern och 43 % i Slovakien. En stor andel i Grekland (39 %) säger att EU ger människor i sitt land ett starkare inflytande i världen. I Irland anser 40 % att en fördel med EU-medlemskap är att det förbättrar människors levnadsstandard.

På landsnivå har det skett några stora förändringar sedan november-december 2021 i de proportioner som nämner olika fördelar med EU-medlemskap.

I de flesta länder kommer EU:s bidrag till att upprätthålla fred och stärka säkerheten mer sannolikt att nämnas nu än i november-december 2021. De största ökningarna kan ses i Lettland (41 %, + 16 procentenheter), Litauen (43 %, + 15 procentenheter), Nederländerna (48 %, + 13 procentenheter) och Estland (38 %, + 12 procentenheter). Ungern är det enda land som uppvisar en minskning sedan november-december 2021 (27 %, -3 procentenheter).

I 13 länder har andelen ökat med hänvisning till EU:s bidrag till samarbetet mellan medlemsstaterna. De största ökningarna ses i Estland (30 %, + 7 procentenheter), Spanien (30 %, + 7 procentenheter) och Sverige (72 %, + 7 procentenheter). Fyra medlemsstater visar en minskning av den andel som säger att EU-medlemskapet ger samarbete mellan medlemsstaterna: Lettland (32 %, -9 procentenheter), Slovenien (29 %, -6 procentenheter), Grekland (35 %, -5 procentenheter) och Malta (23 %, -3 procentenheter).

I elva länder har det skett en ökning sedan november-december 2021 i den andel som säger att EU bidrar till deras lands ekonomiska tillväxt. De största ökningarna ses i Bulgarien (25 %, + 7 procentenheter) och Grekland (27 %, + 7 procentenheter). Sex länder uppvisar en minskning, främst Lettland (30 %, -11 procentenheter) och Nederländerna (41 %, -8 procentenheter).

De andra stora förändringarna sedan november-december 2021 är att de svarande i Malta är mer benägna att säga att människor har ett betydande inflytande på beslut som fattas på EU-nivå (20 %, + 11 procentenheter), medan de i Lettland är mycket mindre benägna att säga att EU ger människor nya arbetstillfällen (27 %, -20 procentenheter).

Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (Vårt land) och övriga EU-länder EU ger (NATIONALITY) människor nya möjligheter till arbete EU bidrar till ekonomisk tillväxt i (Vårt land) EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten EU förbättrar människors levnadsstandard (NATIONALITY) QA10ab Oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att människor tror (Vårt land) har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – Det mest omnämnda svaret per land)

Ur sociodemografisk synvinkel är resultaten i allmänhet konsekventa mellan de olika grupperna. Två av fördelarna uppvisar skillnader beroende på utbildningsnivå och finansiell ställning: förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna och fördelarna med ekonomisk tillväxt. Dessa fördelar är mer benägna att nämnas av dem som stannade längre i utbildning och av dem som aldrig eller sällan har svårt att betala räkningar. EU:s roll i kampen mot terrorism nämns däremot oftare av mindre utbildade respondenter och de som har svårt att betala räkningar för det mesta.

QA10ab Oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att människor tror (Vårt land) har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU)

EU bidrar till att upprätthålla freden och stärka säkerheten	EU bidrar till ekonomisk tillväxt i (Vårt land)	Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (vårt land) och övriga EU-länder	Medlemskap i EU förbättrar samarbetet mellan (vårt land) och länder utanför EU	EU ger (NATIONALITY) människor en starkare ställning i världen	EU hjälper (vårt land) i kampen mot terrorismen	EU hjälper (vårt land) att ta itu med klimatförändringarna	EU ger (NATIONALITY) människor nya möjligheter till arbete	Jag vet inte.
EU27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Utbildning (slutet av)
15—	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Studerar fortfarande	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Då och då	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Nästan aldrig/aldrig	38	33	37	18	22	12	15	23	4

De svarande ombads också att fundera på varför deras land kanske inte hade gynnats av att vara medlem i EU, oavsett deras egna åsikter i frågan. De främsta orsakerna till att människor tror att deras land inte har gynnats av EU-medlemskapet är att de nationella medborgarna har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå (34 %, + 4 procentenheter sedan november/december 2021), och att frågor som är viktiga för deras land hanteras bäst på nationell nivå (30 %, + 2 procentenheter).

En av fyra säger att den nationella regeringen har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå (25 %, + 3 procentenheter), medan en av fem säger att deras lands ekonomi skulle kunna klara sig bättre utanför EU (20 %, + 4 procentenheter) och att om man är medlem i EU undergräver kontrollen av deras lands yttre gränser (20 %, + 1 procentenheter).

Dessa svar återspeglar en mer allmän debatt om huruvida politiska beslut bör fattas på EU-nivå eller nationell nivå. I rapporten om de viktigaste utmaningarna26 Viktiga utmaningar i våra tider, särskild Eurobarometer 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 i vår Times ansåg majoriteten att olika politikområden bör behandlas lika på EU-nivå och nationell nivå. På många politikområden var det mer sannolikt att de svarande sade att frågan borde behandlas på EU-nivå än på nationell nivå. dessa omfattade kampen mot terrorism, migration och flyktingar, miljö och klimatförändringar, säkerhets- och försvarspolitik och energipolitik. De frågor som medborgarna var mer benägna att vilja ta itu med på nationell nivå snarare än på EU-nivå var hälsa och sysselsättning och socialt skydd.

Nov/dec 2021 Oktober/november 2022 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 (Nationalitet) Människor har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå Frågor som är viktiga för (NATIONALITY) människor behandlas bäst på nationell nivå (Vårt land) har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå. (Vårt land) ekonomi skulle kunna göra bättre om utanför EU Att vara medlem i EU undergräver kontrollen av (VÅRT LAND) extemala gränser EU minskar (NATIONALITY) peopIes levnadsstandard Att vara medlem i EU gör (vårt land) mer sårbart för de negativa effekterna av globaliseringen. EU sätter (NATIONALITY) människors arbetstillfällen i fara (Vårt land)s röst i världen späds ut genom att vara medlem i EU Att vara medlem i EU äventyrar (vårt land) mer när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i (vårt land) Att vara medlem i EU är dåligt för demokratin i (vårt land) Du är i allmänhet emot EU (Spontaneous) Övrigt (spontan) Jag vet inte. QA11ab Fortfarande oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att folk tror (Vårt land) inte har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU-27)

I 17 medlemsstater är det vanligaste (eller gemensamma vanligaste) skälet till att deras land inte har gynnats av EU-medlemskapet att de nationella medborgarna har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå. I tio länder är den högsta (eller gemensammahögsta) orsaken till att viktiga frågor hanteras bäst på nationell nivå.

Det vanligaste skälet i Italien är att den nationella regeringen har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå, medan det främsta skälet i Frankrike är att EU sänker levnadsstandarden för de nationella medborgarna.

QA11ab Fortfarande oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att folk tror (Vårt land) inte har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (%)

EU27	VAR	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	DE	EE	IE	EL	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	OM OSS	SVENSKA	LV	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	NL	OM OSS	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA	SVENSKA
(Nationalitet) Människor har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Frågor som är viktiga för (NATIONALITY) människor behandlas bäst på nationell nivå	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Vårt land) har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå.	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
(Vårt land) ekonomi skulle kunna göra bättre om utanför EU	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Att vara medlem i EU undergräver kontrollen av (Vårt land) yttre gränser	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EU minskar människors levnadsstandard (NATIONALITY)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Att vara medlem i EU gör (vårt land) mer sårbart för de negativa effekterna av globaliseringen.	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EU sätter (NATIONALITY) människors arbetstillfällen i fara	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(Vårt land)s röst i världen späds ut genom att vara medlem i EU	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Att vara medlem i EU äventyrar (vårt land) mer när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i (OU)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Att vara medlem i EU är dåligt för demokratin i (vårt land)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Jag vet inte.	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Återigen är det lämpligt att göra en jämförelse av orsakerna till att ett land kanske inte har gynnats av EU-medlemskap, mellan dem som tror att deras land har gynnats och dem som tror att det inte har gjort det.

Bland dem som anser att deras land har gynnats är de tre huvudorsakerna att de nationella medborgarna har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå (34 %), frågor som är viktiga för de nationella medborgarna hanteras bäst på nationell nivå (32 %) och medlemsstaternas regeringar har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå (26 %).

För dem som tror att deras land inte har gynnats, de viktigaste orsakerna faller i två grupper: Å ena sidan finns det orsakerna till bristen på inflytande för människor (34 %) och nationella regeringar (25 %) i EU:s beslut. I den andra gruppen är en gemensam uppfattning att EU sänker de nationella medborgarnas levnadsstandard (29 %), den nationella ekonomin skulle kunna bli bättre om den utanför EU (27 %) och frågor som är viktiga för de nationella medborgarna bäst hanteras på nationell nivå (26 %).

När vi går vidare till landanalysen ser vi att i EU som helhet är den främsta anledningen till att människor tror att deras land inte har gynnats av EU-medlemskapet att de nationella medborgarna har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå. Mer än hälften av de svarande i Sverige (55 %), Danmark (52 %) och Nederländerna (51 %) nämner detta, men inte mer än en fjärdedel i Portugal (20 %) och Frankrike (25 %).

Mer än hälften av de svarande i Sverige (54 %) och Nederländerna (53 %) anser att viktiga frågor hanteras bäst på nationell nivå, och detta nämns också av en stor andel i Finland (45 %), Tjeckien (43 %) och Grekland (41 %).

Svarande i Grekland (40 %), Cypern (36 %), Tjeckien och Rumänien (båda 35 %) är mest benägna att säga att den nationella regeringen har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå.

Uppfattningen att deras lands ekonomi skulle kunna bli bättre utanför EU ges av en relativt stor andel i Sverige (32 %), medan de svarande i Österrike (29 %) är mest benägna att säga att ett medlemskap i EU undergräver kontrollen av deras lands yttre gränser.

(Nationalitet) Människor har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå EU minskar människors levnadsstandard (NATIONALITY) Frågor som är viktiga för (NATIONALITY) människor behandlas bäst på nationell nivå Vårt land) regering har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå QA11ab Fortfarande oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta anledningarna till att folk tror (Vårt land) inte har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – Det mest omnämnda svaret per land)

På landsnivå har vissa förändringar skett sedan november-december 2021 i de proportioner som nämner olika skäl till att EU-medlemskapet inte gynnar deras land.

Den andel som säger nationala medborgare har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå har ökat i 13 medlemsstater, framför allt i Cypern (46 %, + 11 procentenheter) och Spanien (31 %, + 10 procentenheter). Den har minskat i sju länder, med de största minskningarna i Lettland (45 %, -22 procentenheter) och Malta (26 %, -9 procentenheter).

Andelen som säger att viktiga frågor hanteras bäst på nationell nivå har ökat i 15 länder. De största ökningarna ses i Kroatien (37 %, + 10 procentenheter), Tjeckien (43 %, + 9 procentenheter) och Ungern (37 %, + 8 procentenheter). Den största minskningen kan ses i Slovenien (21 %, -7 procentenheter).

De svarande är mer benägna att säga att den nationella regeringen har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå i Bulgarien (33 %, + 8 procentenheter), Spanien (28 %, + 8 procentenheter) och Ungern (32 %, + 7 procentenheter), medan andelen har minskat markant i Lettland (28 %, -19 procentenheter).

Det finns några andra stora förändringar på enskilda objekt. De svarande är mer benägna att säga att ett EU-medlemskap sätter deras land i större risk när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i Luxemburg (16 %, + 11 procentenheter) och Portugal (19 %, + 10 procentenheter). Det finns en ökning på Malta i den andel som säger att deras lands ekonomi skulle kunna klara sig bättre utanför EU (21 %, + 10 procentenheter). Slutligen har det skett en minskning i Lettland i den andel som säger sig vara medlem i EU gör sitt land mer sårbart för de negativa effekterna av globaliseringen (11 %, -11 procentenheter).

I den sociodemografiska analysen är resultaten mycket konsekventa mellan de olika grupperna.

Det finns vissa skillnader beroende på utbildningsnivå: mer högutbildade respondenter säger mer sannolikt att nationella medborgare har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå (36 % av dem som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller över 30 % av dem som lämnade skolan vid 15 års ålder) och att frågor som är viktiga för deras land hanteras bäst på nationell nivå (34 % jämfört med 26 %). Dessutom är det mer sannolikt att personer som har svårt att betala räkningar för det mesta säger att EU sänker människors levnadsstandard (27 % jämfört med 15 % av dem som aldrig eller sällan har svårigheter).

Q11ab Fortfarande oavsett om du tror (Vårt land) har gynnats eller inte av att vara medlem i EU, vilka av följande är de främsta orsakerna till att folk tror (VÅTT LAND) inte har gynnats av att vara medlem i EU? För det första? Och då? (Högst 3 svar) (% – EU)

Att vara medlem i EU äventyrar (vårt land) mer när det gäller att upprätthålla fred och säkerhet i (vårt land)	(Vårt land) ekonomi skulle kunna göra bättre om utanför EU	Frågor som är viktiga för (NATIONALITY) människor behandlas bäst på nationell nivå	Att vara medlem i EU undergräver kontrollen av (Vårt land) yttre gränser	(Nationalitet) Människor har mycket liten inverkan på beslut som fattas på EU-nivå	(Vårt land) har mycket litet inflytande på beslut som fattas på EU-nivå.	EU minskar människors levnadsstandard (NATIONALITY)	Jag vet inte.
EU27	11	20	30	20	34	25	17	11
Utbildning (slutet av)
15—	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Studerar fortfarande	12	20	29	20	32	23	13	13
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	12	23	29	17	31	26	27	9
Då och då	13	20	28	21	33	26	18	10
Nästan aldrig/aldrig	10	19	32	20	35	25	15	11

V. UPPVÄRMNING: MEDBORGARNAS INTRESSE FÖR EU OCH NÄSTA VAL TILL EUROPAPARLAMENTET

Isitt sista kapitel i rapporten diskuteras medborgarnas intresse och deltagande i EU:s demokratiska processer. Det börjar med att man mäter medborgarnas syn på demokratin i EU och deras åsikter om huruvida deras röst räknas. På det hela taget är medborgarna fortfarande positiva till hur demokratin fungerar i EU, även om det råder osäkerhet om huruvida ”min röst räknas i EU och mitt land”. Kapitlet fokuserar sedan på medborgarnas intresse för europeisk politik och i vilken utsträckning de får information om och följer politiken i EU.

Fokus flyttas sedan till valet till Europaparlamentet 2024, där man undersöker medborgarnas kunskaper, intresse och sannolikhet för röstning. Det är uppmuntrande att redan mer än hälften av EU-medborgarna säger att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, och två tredjedelar säger att de sannolikt kommer att rösta.

5.1 Intresse i EU-frågor

Som framgår av föregående kapitel betraktas demokrati som det viktigaste värdet för Europaparlamentet att försvara. I detta sammanhang är det betryggande att en absolut majoritet av medborgarna fortsätter att vara nöjda med demokratin i EU och i sitt eget land, även om den övergripande tillfredsställelsen med hur demokratin fungerar i EU och nationellt har minskat sedan april-maj 2022. Nästan sex av tio medborgare (54 %) uppger att de är nöjda med hur demokratin fungerar i EU (-5 procentenheter), medan 40 % (+ 4 procentenheter) inte är nöjda. När det gäller den nationella nivån är knappt sex av tio svarande (56 %, -4 procentenheter) nöjda med hur demokratin fungerar på nationell nivå, medan mer än fyra av tio (42 %, + 4 procentenheter) säger att de inte är nöjda.

Totalt ”Satisfied” – Vårt land Totalt ”Satisfied” – EU Totalt ”inte nöjd” – Vårt land Totalt ”inte nöjd” – EU Jag vet inte – vårt land Jag vet inte – EU SD18ab På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte särskilt nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i (Vårt land)? Hur fungerar demokratin i EU? (% – EU)

Som har setts i andra frågor har den negativa förändringen sedan april-maj 2022 vänt den ökning som observerats under de senaste sex månaderna, så att kreditbetygen på både EU-nivå och nationell nivå nu liknar för ett år sedan när 53 % av medborgarna var nöjda med demokratin i EU och nästan sex av tio (57 %) var nöjda med demokratin i sitt land.

I alla utom fyra länder är majoriteten av de svarande nöjda medhur demokratin fungerar i EU, med de högsta andelarna i Irland, Danmark (båda 78 %), Luxemburg (76 %), Malta (72 %) och Portugal (70 %). I tre medlemsstater är missnöje majoritetens uppfattning: Grekland (61 % missnöjd), Slovakien och Cypern (båda 52 %). I Frankrike finns samma proportioner som är nöjda och missnöjda (båda 45 %). Malta har en mycket hög andel som är ”mycket nöjda” (38 %), medan Grekland är det enda land där minst en av fem är ”inte alls nöjda” (26 %).

Som har setts i andra frågor har den negativa förändringen sedan april-maj 2022 vänt den ökning som observerats under de senaste sex månaderna, så att kreditbetygen på både EU-nivå och nationell nivå nu liknar för ett år sedan när 53 % av medborgarna var nöjda med demokratin i EU och nästan sex av tio (57 %) var nöjda med demokratin i sitt land.

I alla utom fyra länder är majoriteten av de svarande nöjda med hur demokratin fungerar i EU, med de högsta andelarna i Irland, Danmark (båda 78 %), Luxemburg (76 %), Malta (72 %) och Portugal (70 %). I tre medlemsstater är missnöje majoritetens uppfattning: Grekland (61 % missnöjd), Slovakien och Cypern (båda 52 %). I Frankrike finns samma proportioner som är nöjda och missnöjda (båda 45 %). Malta har en mycket hög andel som är ”mycket nöjda” (38 %), medan Grekland är det enda land där minst en av fem är ”inte alls nöjda” (26 %).

Totalt ”Satisfied” Totalt ”inte nöjd” Jag vet inte. SD18b Och hur fungerar demokratin i EU? (%)

Tillfredsställelsen med hur demokratin fungerar på nationell nivå varierar kraftigt inom EU. Tillfredsställelse är majoriteten i 17 länder, med den högsta tillfredsställelsen i Danmark (89 %), Luxemburg (85 %), Irland (84 %), Finland (83 %) och Sverige (82 %). I de återstående tio länderna är majoriteten missnöjda, med de högsta nivåerna av missnöje i Slovakien (68 %), Grekland (65 %), Bulgarien (63 %), Kroatien (60 %) och Cypern (59 %). I Bulgarien (27 %), Grekland (26 %) och Slovakien (20 %) är minst en av fem inte alls nöjda”.

Tillfredsställelsen med hur demokratin fungerar nationellt är högst i de nordliga regionerna i Europa och tenderar att vara lägre i östra och södra områden.

Karta Legend SD18a På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte särskilt nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i (Vårt land)? (% – totalt ”Satisfied”)

Den sociodemografiska analysen visar samma mönster för att tillfredsställa demokratin på både nationell nivå och EU-nivå, med 15–24-åringar, de som stannade längst i utbildningen, studenter och chefer och de med färre ekonomiska svårigheter som mest sannolikt kommer att bli nöjda. Till exempel är 60 % av dem som har minst ekonomiska svårigheter nöjda med hur demokratin fungerar i EU, jämfört med 32 % som upplever de största svårigheterna.

Samma mönster kan ses med dem som har en positiv bild av EU eller Europaparlamentet, både på land och på EU-nivå. Till exempel säger 82 % av de svarande med en positiv bild av Europaparlamentet att de är nöjda med hur demokratin fungerar i EU, jämfört med 18 % med en negativ bild av den.

Dessutom är det mer sannolikt att de som är nöjda med hur demokratin fungerar på en nivå blir nöjda på det sätt som den arbetar på den andra nivån. Till exempel är 84 % som är nöjda med hur demokratin fungerar i sitt land också nöjda på EU-nivå, medan 77 % av dem som inte är nöjda på landsnivå också är missnöjda på EU-nivå.

SD18 På det hela taget, är du mycket nöjd, ganska nöjd, inte särskilt nöjd eller inte alls nöjd med hur demokratin fungerar i...? (%-EU)

Vårt land	Europeiska unionen
Totalt ”Satisfied”	Totalt ”inte nöjd”	Totalt ”Satisfied”	Totalt ”inte nöjd”
EU 27	56	42	54	40
Kön
Svenska	58	41	55	41
Kvinna	54	43	52	41
Ålder
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Utbildning (slutet av)
15—	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Studerar fortfarande	63	32	65	27
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	54	44	53	43
Chefer	67	32	66	32
Andra vita krage	57	42	59	37
Manuella arbetare	50	48	49	47
Hus och hus	48	48	42	47
Arbetslösa	45	54	46	48
Pensionär	57	41	50	42
Studenter	63	32	65	27
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	32	66	32	61
Då och då	51	47	49	45
Nästan aldrig/aldrig	62	36	60	35
Tillfredsställelse med demokratin i EU
Nöjd	84	16	100
Inte nöjd	22	77	100
Bild från Europaparlamentet
Positiv	74	25	82	16
Neutral	53	44	48	44
Negativa	28	71	18	78

Andelen medborgare som håller med om att deras röst räknas i EU har minskat sedan april-maj 2022 (47 %, -6 procentenheter). Detta innebär att enighet inte längre är majoritetsyttrande, med resultat som återgår till de nivåer som observerats under 2020 och 2021, efter en positiv förändring (+ 10 procentenheter) mellan november-december 2021 och april-maj 2022. Andelen som inte håller med har ökat sedan april-maj 2022 och ligger nu på 49 % (+ 6 procentenheter).

Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” Jag vet inte. D72.1 I vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i EU (% – EU)

I tolv medlemsstater är majoriteten av de svarande överens om antalet röster i EU, med de högsta nivåerna i Sverige (80 %), Danmark (78 %), Malta (71 %) och Nederländerna (68 %). I de återstående 15 länderna är en majoritet inte överens, med de högsta nivåerna av oenighet i Estland (79 %), Cypern (74 %) och Grekland (73 %).

Andelen som håller med om att deras röst räknas i EU har ökat i bara tre medlemsstater: Sverige (80 %, + 6 procentenheter), Nederländerna (68 %, + 6 procentenheter) och Malta (71 %, + 3 procentenheter). Överenskommelsen har minskat i 16 medlemsstater, med en minskning på minst 10 procentenheter i Spanien (38 %, -11 procentenheter), Frankrike (41 %, -11 procentenheter) och Cypern (23 %, -10 procentenheter). Överenskommelsen har förblivit stabil i de övriga åtta länderna.

Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 D72.1 I vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i EU (% – Totalt ”Goda”)

I likhet med den minskning som ses på EU-nivå har andelen som håller med om att deras röst räknas i deras land minskat med fem procentenheter till 60 %. Andelen som inte håller med har ökat med fyra procentenheter till 37 %. Dessa förändringar vänder den positiva förändringen mellan november-december 2021 och april-maj 2022, så att resultaten nu är identiska med dem som sågs för ett år sedan.

Totalt ”Godkänn” Totalt ”Disagree” Jag vet inte. D72.2 I vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i (Vårt land) (% – EU)

I 18 medlemsstater är majoriteten överens om rösträkningen i sitt land, med denna uppfattning som minst åtta av tio i Sverige (97 %), Danmark (93 %), Finland (85 %), Nederländerna (84 %) och Malta (81 %). I de återstående nio länderna anser majoriteten att deras röst inte räknas, med de högsta nivåerna i Grekland (68 %), Litauen (66 %) och Cypern (63 %).

Jämfört med april-maj 2022 är de svarande i 16 länder nu mindre benägna att enas om rösträkningen i sitt land, med de största minskningarna i Litauen (29 %, -11 procentenheter), Rumänien (41 %, -10 procentenheter), Frankrike (61 %, -9 procentenheter) och Portugal (56 %, -9 procentenheter). Överenskommelsen har ökat i fyra medlemsstater: Bulgarien (55 %, + 3 procentenheter), Lettland (46 %, + 3 procentenheter), Finland (85 %, + 3 procentenheter) och Sverige (97 %, + 3 procentenheter). Överenskommelsen har förblivit stabil i de övriga sju länderna.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 D72.2 I vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i (Vårt land) (% – EU) Den sociodemografiska analysen visar att den största variationen sker genom utbildning och ekonomisk situation. Ju längre en svarande stannar kvar i utbildningen, desto mer sannolikt är det att de håller med om att deras röst räknas i EU, med en överenskommelse som sträcker sig från 55 % bland dem som avslutat utbildning i åldern 20 år eller över till 35 % bland dem som avslutat utbildning i åldern 15 år eller yngre.

Analysen visar att chefer bland socio-professionella grupper är mest benägna att hålla med om att deras röst räknas i EU (59 %), särskilt jämfört med hushåll (34 %) och arbetslösa (36 %).

Ju färre ekonomiska svårigheter en svarande upplever, desto mer sannolikt är det att de håller med om att deras röst räknas i EU. Av dem som sällan eller aldrig har svårigheter håller 53 % med, medan denna andel är mycket lägre (27 %) bland dem som har svårigheter för det mesta.

De svarande som följer EU-politiken är mer benägna att hålla med om att deras röst räknas i EU (57 % jämfört med 35 % av dem som inte följer EU-politiken).

D72.1 To i vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i EU (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”Disagree”
EU27	47	49
Utbildning (slutet av)
15—	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Studerar fortfarande	50	43
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	46	51
Chefer	59	38
Andra vita krage	51	46
Manuella arbetare	44	S2
Hus och hus	34	62
Arbetslösa	36	58
Pensionär	46	49
Studenter	50	43
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	27	68
Då och då	42	54
Nästan aldrig/aldrig	53	43
Följ EU:s politik
Följ	57	41
Följ inte	35	59

I den sociodemografiska analysen är det mer sannolikt att respondenter som avslutat utbildning i åldern 20 år eller äldre håller med om att deras röst räknas i det egna landet (68 %), jämfört med dem som avslutat utbildning i åldern 15 år eller yngre (47 %). Bland socio-professionella grupper är det mest sannolikt att chefer kommer överens (75 %), medan hushåll och arbetslösa är minst benägna att komma överens (båda 46 %).

Ju färre ekonomiska svårigheter en svarande upplever, desto mer sannolikt är det att de är överens om att deras röst räknas i deras land. Bland dem som sällan eller aldrig har svårigheter är 68 % överens, medan överenskommelsen är 36 % bland dem som har svårigheter för det mesta.

De svarande som följer EU-politiken är mer benägna att hålla med om att deras röst räknas i deras land (69 % jämfört med 49 % av dem som inte följer EU-politiken).

Det finns betydande överlappningar mellan de två frågorna. Svarande som håller med om att deras röst räknas i EU är för det mesta överens (i 93 % av fallen) om att deras röst också räknas i det egna landet.

D72.2 I vilken utsträckning håller du med om eller håller med om vart och ett av följande påståenden? Min röst räknas i (Vårt land) (% – EU)

Totalt ”Godkänn”	Totalt ”Disagree”
EU27	60	37
Utbildning (slutet av)
15—	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Studerar fortfarande	59	35
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	57	41
Chefer	75	23
Andra vita krage	62	37
Manuella arbetare	55	42
Hus och hus	46	52
Arbetslösa	46	49
Pensionär	63	34
Studenter	59	35
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	36	61
Då och då	52	45
Nästan aldrig/aldrig	68	30
Min röst räknas i EU
Totalt överenskommet	93	7
Totalt missnöje	30	69
Följ EU:s politik
Följ	69	30
Följ inte	49	47

Engagemanget i EU:s politik har minskat under de senaste sex månaderna, och 56 % av medborgarna (-10 procentenheter sedan april-maj 2022) säger att de följer vad som händer inom EU:s politik. Omkring en av sex (16 %, -5 pp) säger att de följer vad som händer större delen av tiden, och 40 % (-5 pp) gör det då och då. Omkring en av fyra (27 %, + 5 procentenheter) säger att de sällan följer vad som händer i EU-politiken, och 17 % (+ 5 procentenheter) gör aldrig eller nästan aldrig. Även om dessa resultat är en nedgång sedan april-maj 2022 följer detta en ökning mellan november 2021 och april-maj 2022, så att resultaten nu liknar vad de var för ett år sedan.

I 19 medlemsstater följer majoriteten av de svarande EU-politiken, med de högsta andelarna i Luxemburg (76 %), Nederländerna (69 %), Tyskland (68 %), Sverige och Finland (båda 64 %). I Litauen följer lika stor andel ”följer” och ”följer inte” EU-politiken (båda 50 %), medan det finns sju länder där endast en minoritet av medborgarna följer EU-politiken. De lägsta andelarna som följer EU:s politik finns i Bulgarien, Slovenien (båda 40 %), Slovakien (44 %) och Estland (45 %).

Mer än en fjärdedel av de svarande i Malta (35 %), Luxemburg (27 %) och Tyskland (26 %) följer EU:s politik ”för det mesta”, jämfört med 6 % i Bulgarien och 7 % i vart och ett av Slovenien, Litauen och Rumänien.

I 21 EU-länder är de svarande nu mindre benägna att följa EU:s politik större delen av tiden än för ett halvår sedan, och i sju länder är minskningen större än tio procentenheter: Polen (52 %, -20 procentenheter), Bulgarien (40 %, -18 procentenheter), Tyskland (68 %, -16 procentenheter), Estland (45 %, -15 procentenheter), Spanien (48 %, -14 procentenheter), Litauen (50 %, -12 procentenheter) och Slovenien (40 %, -12 procentenheter). Det har skett små ökningar i Luxemburg (76 %, + 3 procentenheter) och Rumänien (53 %, + 3 procentenheter). Resultaten har varit stabila i de övriga fyra medlemsstaterna.

(Okt/november 2022 – apr/maj 2022) Sällan 27 (+ 5) Aldrig eller nästan aldrig 17 (+ 5) Jag vet inte. 0 (=) Större delen av tiden 16 (-5) Då och då 40 (-5) QA2 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik? (% – EU-27) Den sociodemografiska analysen fokuserar på dem som följer EU-politiken större delen av tiden eller då och då. Det visar att män är mer benägna än kvinnor att följa EU:s politik (61 % jämfört med 52 %). Det visar också att människor är mer benägna att följa EU-politiken när de blir äldre, andelen ökar från 42 % bland 15–24-åringar till 61 % bland dem som är 55 år eller äldre.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA2 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik? (% – totalt ”Följ”)

Ju längre en svarande stannade kvar i utbildningen, desto mer sannolikt är det att de följer EU-politiken. Andelen är 68 % bland dem som stannade kvar i utbildningen fram till 20 års ålder, jämfört med 45 % bland dem som slutade i åldern 15 år eller yngre. Det finns också stora skillnader mellan socio-professionella grupper, den andel som följer EU:s politik sträcker sig från 70 % bland chefer till 38 % bland hushållen.

De som upplever få ekonomiska svårigheter (61 %) är mycket mer benägna att följa EU:s politik än de som upplever svårigheter större delen av tiden (44 %).

Svarande med en positiv bild av EU eller Europaparlamentet är mer benägna att följa vad som händer inom EU:s politik (68 % respektive 74 %). Det finns dock liten eller ingen skillnad i den andel som följer EU:s politik, när man jämför dem vars bild av EU eller Europaparlamentet är neutral (47 % i varje fall) och de vars bild är negativ (46 % med en negativ bild av EU och 49 % av dem som har en negativ bild av Europaparlamentet).

QA2 Vissa människor följer vad som händer i EU-politiken, oavsett om det är ett val som pågår eller inte. Andra är inte så intresserade. Skulle du säga att du följer vad som händer i EU:s politik? (% – EU)

Totalt ”Följ”	Totalt ”inte följa”
EU 27	56	44
Kön
Svenska	61	39
Kvinna	52	48
Ålder
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Utbildning (slutet av)
15—	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Studerar fortfarande	48	52
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	66	34
Chefer	70	30
Andra vita krage	60	40
Manuella arbetare	49	51
Hus och hus	38	62
Arbetslösa	44	55
Pensionär	61	39
Studenter	48	52
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	44	56
Då och då	53	47
Nästan aldrig/aldrig	61	39
Bild av EU
Totalt ”positivt”	68	32
Neutral	47	53
Totalt ”Negativt”	46	54
Bild från Europaparlamentet
Positiv	74	26
Neutral	47	53
Negativa	49	51

Två tredjedelar av medborgarna diskuterar europeisk politik med vänner eller släktingar åtminstone ibland. Drygt hälften säger att de ibland diskuterar europeiska politiska frågor med vänner och släktingar (52 %, -1 procentenheter sedan april-maj 2022), medan 15 % (-3 procentenheter) säger att de ofta diskuterar europeiska politiska frågor. Omkring en tredjedel (33 %, + 4 procentenheter) diskuterar aldrig sådana frågor.

Den långsiktiga trenden visar att andelen som ofta diskuterar europeiska politiska frågor med vänner eller släktingar har legat på en relativt hög nivå. Andelen som ibland diskuterar sådana frågor har varit relativt stabil sedan 2020.

(Okt/november 2022 – apr/maj 2022) Aldrig 33 (+ 4) Jag vet inte. 0 (=) Ofta 15 (-3) Ibland 52 (-1) D71.2 När du kommer ihop med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Europeiska politiska frågor (% – EU-27) I 25 länder säger de svarande oftast att de ibland diskuterar europeiska politiska frågor, med de högsta andelarna i Ungern (69 %), Slovakien (65 %) och Tyskland (62 %). I Spanien (56 %) och Frankrike (54 %) säger de oftast att de aldrig diskuterar europeiska politiska frågor.

I sju länder säger minst en av fem att de ofta diskuterar europeiska politiska frågor med vänner och släktingar, med de högsta andelarna på Malta (30 %), Nederländerna (27 %) och Grekland (25 %). Däremot säger 7 % i Slovenien och 9 % i Portugal samma sak.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 D71.2 När du kommer ihop med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Europeiska politiska frågor (% – Vanligtvis)

Den sociodemografiska analysen visar att de som stannade kvar i utbildningen fram till 20 års ålder (21 %) egenföretagare (23 %) och chefer (22 %) ofta pratar om europeiska politiska frågor med vänner och släktingar. De som aldrig talar om europeiska politiska frågor är mest benägna att vara i åldern 15–24 år (44 %), de som fullföljt utbildning i åldern 15 eller yngre (48 %), hushåll (50 %), arbetslösa (48 %) och de som upplever de mest ekonomiska svårigheterna (44 %).

D71.2 När du kommer ihop med vänner eller släktingar, skulle du säga att du diskuterar ofta, ibland eller aldrig om...? Europeiska politiska frågor (% – EU-27)

Ofta	Ibland	Aldrig
EU27	15	52	33
Ålder
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Utbildning (slutet av)
15—	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Studerar fortfarande	14	46	40
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	23	54	23
Chefer	22	58	20
Andra vita krage	15	60	25
Manuella arbetare	12	52	35
Hus och hus	8	41	50
Arbetslösa	11	40	48
Pensionär	14	50	35
Studenter	14	46	40
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	14	42	44
Då och då	13	54	33
Nästan aldrig/aldrig	16	53	31

Innan man undersöker resultaten av detta underavsnitt är det värt att notera att andra nyligen genomförda undersökningar har visat att det finns mycket hög medvetenhet hos Europaparlamentet och andra EU-institutioner. I exempelvis Standard Eurobarometer säger ungefär nio av tio medborgare att de har hört talas om Europaparlamentet, och detta har varit konsekvent över tid27 Standard Eurobarometer 97, sommaren 2022 .

I denna undersökning säger mer än sex av tio EU-medborgare (64 %, + 1 procentenheter sedan november-december 2021) att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet, antingen från Internet, TV eller radio.

(Okt/november 2022 – nov/dec 2021) Nej 36 (-1) Jag vet inte. 0 (=) Ja 64 (+ 1) QA1 Har du nyligen läst något om Europaparlamentet i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet i radion? (% – EU-27) Det finns en viss variation i EU: i åtta medlemsstater uppger minst tre fjärdedelar av de svarande att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet under ledning av Luxemburg (80 %), Estland, Finland, Slovakien och Litauen (alla 79 %). Detta gäller dock för mindre än hälften av de svarande i Frankrike (37 %) och Danmark (49 %).

Även om det har skett små förändringar på EU-nivå sedan november-december 2021 har det skett några betydande förändringar på landsnivå. Stora ökningar kan ses i Ungern (77 %, + 16 procentenheter), Luxemburg (80 %, + 15 procentenheter), Cypern (65 %, + 14 procentenheter) och Bulgarien (53 %, + 10 procentenheter). Det har också skett några stora minskningar i Malta (67 %, -10 procentenheter) och Polen (62 %, -10 procentenheter). Totalt sett visar tolv länder en ökning sedan november-december 2021, medan fem länder uppvisar en minskning.

Nov/dec 2021 Oktober/november 2022 Utveckling okt/nov 2022 – nov/dec 2021 QA1 Har du nyligen läst något om Europaparlamentet i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet i radion? (% – ja)

De sociodemografiska resultaten tyder på att män är mer benägna än kvinnor att säga att de nyligen har läst, sett eller hört något om Europaparlamentet (68 % jämfört med 59 %), medan andelen ökar med åldern, från 49 % bland 15–24-åringar till 67 % bland dem i åldrarna 40–54 och 55+. Mer högutbildade människor är mer benägna att säga att de har läst, sett eller hört något nyligen (71 % av dem som slutade sin utbildning vid 20 års ålder eller äldre). Andelen är också högre bland dem som sällan eller aldrig har svårt att betala räkningar (67 %), samt chefer (73 %) och egenföretagare (71 %).

Svarande som har en positiv bild av Europaparlamentet (78 %) är mer benägna att säga att de har läst, sett eller hört något nyligen än de som har en negativ bild (59 %) eller en neutral bild (56 %). Detta tyder på att det finns ett samband mellan den bild som människor har och hur mycket de läser, ser eller hör om Europaparlamentet, även om det inte är klart hur de två faktorerna samverkar – dvs. om att ta emot information leder till en starkare eller mer positiv bild, eller om människor som har en starkare bild är mer benägna att leta efter information.

QA1 Har du nyligen läst något om Europaparlamentet i pressen, sett på Internet eller på tv eller hört något om Europaparlamentet i radion? (% – EU)

Ja	Nej
EU 27	64	36
Kön
Svenska	68	32
Kvinna	59	41
Ålder
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Utbildning (slutet av)
15—	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Studerar fortfarande	52	48
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	71	29
Chefer	73	27
Andra vita krage	66	34
Manuella arbetare	60	40
Hus och hus	53	47
Arbetslösa	52	48
Pensionär	67	33
Studenter	52	48
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	54	46
Då och då	60	40
Nästan aldrig/aldrig	67	33
Bild från Europaparlamentet
Positiv	78	22
Neutral	56	44
Negativa	59	41

5.2. Val till Europaparlamentet

Vikten av att rösta i valet till Europaparlamentet har minskat sedan april-maj 2022, och mindre än hälften av medborgarna (46 %) lägger nu stor vikt vid att rösta (-13 procentenheter). Omkring fyra av tio (39 %, + 8 procentenheter) säger att det är av medel stor betydelse att rösta i dessa val, medan 14 % (+ 5 procentenheter) säger att det är av liten betydelse för dem.

En analys av de långsiktiga trenderna visar att de nuvarande siffrorna är i linje med resultaten före det senaste valet till Europaparlamentet. Vid motsvarande tidpunkt (cirka 18 månader före valet) lade 42 % stor vikt vid att rösta i september-oktober 2017, vilket ökade till 49 % i april 2018 (ett år före det senaste valet). Detta tyder på att det nuvarande resultatet (46 % med stor betydelse) överensstämmer med tidigare resultat och att siffran för april-maj 2022 (59 %) vanligtvis var hög.

Oktober/november 2022 Apr/maj 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 Total ”hög betydelse” (8–10) Total ”medelstor betydelse” (4–7) Total ”låg betydelse” (1–3) Jag vet inte. QA22a Berätta hur viktigt eller inte är det för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 betyder att rösta är något som inte alls har någon betydelse för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en viktig uppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (% – EU-27) I 15 medlemsstater lägger majoriteten av de svarande stor personlig vikt vid val till Europaparlamentet, med de högsta andelarna i Danmark (71 %), Sverige (68 %), Irland och Nederländerna (båda 63 %). I de övriga tolv medlemsstaterna anser majoriteten att det är av medel stor betydelse att rösta i valet till Europaparlamentet. De svarande är mest benägna att säga detta i Slovakien (51 %), Rumänien (49 %), Italien och Kroatien (båda 47 %).

Total ”hög betydelse” (8–10) Total ”medelstor betydelse” (4–7) Total ”låg betydelse” (1–3) Jag vet inte. QA22a Berätta hur viktigt eller inte är det för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 betyder att rösta är något som inte alls har någon betydelse för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en viktig uppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (%) I nio länder lägger minst en av fem respondenter liten vikt vid att rösta i valet till Europaparlamentet, med de största andelarna i Tjeckien (31 %), Estland (29 %) och Cypern (25 %).

Andelen svarande i hela EU som säger att det är viktigt för dem att rösta i valet till Europaparlamentet har minskat med 13 procentenheter sedan april-maj 2021. Den har också minskat i alla länder utom Österrike, Sverige och Nederländerna, där den har förblivit stabil. I 17 länder har nedgången varit minst tio procentenheter, med de största minskningarna i Slovenien (36 %, -27 procentenheter), Malta (43 %, -25 procentenheter) och Frankrike (40 %, -61 procentenheter).

Till följd av dessa förändringar har medelhög (snarare än hög) betydelse blivit den dominerande uppfattningen i elva länder.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA22a Berätta hur viktigt eller inte är det för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 betyder att rösta är något som inte alls har någon betydelse för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en viktig uppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (% – total ”hög betydelse”)

Två tredjedelar (67 %) av de svarande säger att det är av stor betydelse för dem personligen att rösta i nationella val (-5 procentenheter sedan april-maj 2022). En fjärdedel (25 %, + 3 procentenheter) säger att detta är av medelstor betydelse för dem medan 7 % (+ 2 procentenheter) säger att det är av liten betydelse.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 Total ”hög betydelse” (8–10) Total ”medelstor betydelse” (4–7) Total ”låg betydelse” (1–3) Jag vet inte. QA22b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i (Vårt land)? (% – EU-27)

Majoriteten av de svarande i varje land säger att röstning i nationella val är av stor betydelse för dem, även om andelen varierar från 95 % i Sverige, 91 % i Danmark och 87 % i Nederländerna till 49 % i Belgien och 50 % i både Bulgarien och Rumänien. Det finns nio länder där minst en av tio säger att rösta i dessa val är av liten betydelse för dem, ledda av Cypern, Belgien (båda 13 %), Bulgarien, Estland och Frankrike (alla 12 %).

I alla länder är det mer sannolikt att de svarande lägger stor vikt vid att rösta i nationella val än i EU-valet, men skillnaderna varierar avsevärt. De lägsta variationerna ses i Rumänien (nationella 50 %, EU 41 %), Belgien (nationella 49 %, EU 38 %), Ungern (nationella 65 %, EU 52 %), Irland (nationella 77 %, EU 63 %) och Luxemburg (nationella 68 %, EU 54 %). De största skillnaderna finns i Tjeckien (nationella 64 %, EU 28 %), Slovakien (nationella 58 %, EU 26 %), Lettland (nationella 70 %, EU 39 %) och Finland (nationella 81 %, EU 50 %).

Jämfört med april-maj 2022 är det nu mer sannolikt att de svarande lägger stor vikt vid att rösta i nationella val i Lettland (70 %, + 8 procentenheter), Nederländerna (87 %, + 4 procentenheter), Grekland (74 %, + 3 procentenheter) och Österrike (68 %, + 3 procentenheter). Andelen har minskat i 17 länder, främst Malta (64 %, -17 procentenheter), Bulgarien (50 %, -13 procentenheter), Slovenien (66 %, -13 procentenheter) och Belgien (49 %, -12 procentenheter). Resultaten har varit stabila i sex länder.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA22b Och hur viktigt eller inte är det för dig att rösta i de nationella valen i (Vårt land)? (% – totalt ”Hög” Import)

Den sociodemografiska analysen visar att äldre respondenter, personer med högsta utbildningsnivå, chefer och personer med minst ekonomiska svårigheter är mest benägna att lägga stor vikt vid att rösta i EU och i nationella val, med de största skillnaderna i fråga om utbildningsnivå och ekonomisk situation. Till exempel är 52 % av dem med minst ekonomiska svårigheter som röstar i valet till Europaparlamentet mycket viktiga, jämfört med 30 % som upplever de mest ekonomiska svårigheterna.

Att ha en positiv bild av EU eller Europaparlamentet är kopplat till en stor betydelse för omröstningen. Till exempel är det mer sannolikt att de som har en positiv bild av EU röstar i någon form av val eftersom de har stor betydelse för dem. De som är överens om att deras röst räknas i EU är dessutom mer benägna att lägga stor vikt vid att rösta i EU-val än de som inte tror att deras röst räknas (64 % vs 30 %).

QA22 Berätta hur viktigt eller inte är det för dig personligen att rösta i valet till Europaparlamentet? Använd en skala från 1 till 10, när 1 betyder att rösta är något som inte alls har någon betydelse för dig, och 10 betyder att röstning är något du anser vara nödvändigt eller en viktig uppgift för dig som medborgare. De återstående siffrorna indikerar något mellan dessa två positioner. (%)

Val till Europaparlamentet	Nationella val
Total ”hög betydelse” (8–10)	Total ”medelstor betydelse” (4–7)	Totalt ”låg betydelse” (1–3)	Total ”hög betydelse” (8–10)	Total ”medelstor betydelse” (4–7)	Total ”låg betydelse” (1–3)
EU 27	46	39	14	67	25	7
Kön
Svenska	46	39	15	68	25	7
Kvinna	46	40	13	67	26	6
Ålder
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Utbildning (slutet av)
15—	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Studerar fortfarande	47	40	11	64	27	7
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	53	34	13	73	21	6
Chefer	59	34	7	81	16	2
Andra vita krage	48	40	11	68	26	5
Manuella arbetare	39	44	17	58	33	9
Hus och hus	33	46	19	53	35	11
Arbetslösa	32	42	26	52	31	16
Pensionär	49	36	15	72	21	6
Studenter	47	40	11	64	27	7
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	30	42	27	50	33	16
Då och då	40	45	14	58	34	7
Nästan aldrig/aldrig	52	35	12	74	20	6
Avbildare av EU
Totalt ”positivt”	64	31	5	80	16	3
Neutral	33	50	16	56	35	8
Totalt ”Negativt”	26	38	35	51	31	18
Min röst räknas i EU
Totalt överenskommet	64	33	3	79	19	1
Totalt missnöje	30	45	24	56	31	12
Bild från Europaparlamentet
Positiv	67	29	4	82	16	1
Neutral	36	48	15	61	32	6
Negativa	31	37	32	56	29	15

Drygt hälften av EU-medborgarna (54 %) uppger att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas i maj 2024. Detta inkluderar 14 % som säger att de är ”mycket intresserade” och 40 % som är ”något intresserade”. Mer än fyra av tio (45 %) säger att de inte är särskilt intresserade eller inte alls intresserade.

Dessa resultat är mycket lika dem som observerades hösten 2017 (EB88.1), vid en motsvarande tidpunkt före det senaste valet till Europaparlamentet 2019.

(Okt/november 2022 – sep/okt 2017) Inte särskilt intresserad 30 (+ 4) Inte alls intresserad 15 (-2) Jag vet inte. 1 (-1) Mycket intresserad 14 (-3) Något intresserad 40 (+ 2) QA21 Nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU-27)

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i de proportioner som är intresserade av nästa val till Europaparlamentet. Mer än sex av tio respondenter uppger att de är intresserade av Malta (71 %), Irland, Nederländerna (båda 66 %), Luxemburg, Sverige (båda 64 %) och Tyskland (61 %). I den andra extremen är färre än fyra av tio svarande intresserade av Tjeckien, Slovakien (båda 27 %), Estland (37 %) och Frankrike (39 %).

Jämfört med resultaten från hösten 2017 har intresset för nästa val till Europaparlamentet ökat i tio medlemsstater, framför allt Grekland (56 %, + 14 procentenheter), Kroatien (56 %, + 9 procentenheter) och Portugal (49 %, + 9 procentenheter). Räntorna har minskat i tio länder, med de största minskningarna i Finland (53 %, -14 procentenheter), Estland (37 %, -13 procentenheter) och Nederländerna (66 %, -13 procentenheter). Resultaten är stabila i de övriga sju medlemsstaterna.

Sep/oktober 2017 Oktober/november 2022 Evolution okt/november 2022 – sep/okt 2017 QA21 Nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – totalt ”Interested”)

Den sociodemografiska analysen visar på stora skillnader beroende på utbildningsnivå och ekonomiska svårigheter. Intresset för nästa val till Europaparlamentet varierar från 63 % bland dem som lämnade utbildningen vid 20 års ålder eller över, till 43 % bland dem som lämnade utbildningen vid 15 års ålder.

Mer än hälften (57 %) av dem som har minst ekonomiska svårigheter uppger att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, jämfört med 36 % som har de största ekonomiska svårigheterna. Chefer (68 %) är mer benägna än de i andra socio-professionella kategorier att vara intresserade.

Yngre respondenter är något mindre intresserade av nästa val till Europaparlamentet än äldre (48 % av 15–24-åringarna jämfört med 53–55 % i äldre åldersgrupper).

Intresset för nästa val till Europaparlamentet är högre bland de svarande vars bild av Europaparlamentet är positiv (79 % jämfört med 33 % av dem vars bild är negativ), de som instämmer i deras röst räknas i EU (72 % jämfört med 37 % som inte håller med) och de som följer EU-politiken (70 % jämfört med 32 % som inte gör det). Sju av tio (71 %) av de som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet säger att de är intresserade av nästa val, jämfört med 26 % av dem som inte röstade förra gången.

QA21 Nästa val till Europaparlamentet kommer att hållas i maj 2024. Hur intresserad eller inte skulle du säga att du är i det här valet? (% – EU)

Totalt ”intressant”	Totalt ”Inte intresserad”
EU27	54	45
Ålder
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Utbildning (slutet av)
15—	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Studerar fortfarande	53	45
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	61	39
Chefer	68	32
Andra vita krage	57	42
Manuella arbetare	47	52
Hus och hus	41	58
Arbetslösa	42	57
Pensionär	54	45
Studenter	53	45
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	36	63
Då och då	51	48
Nästan aldrig/aldrig	57	42
Avbildare av EU
Totalt ”positivt”	73	26
Neutral	41	58
Totalt ”Negativt”	27	72
Min röst räknas i EU
Totalt överenskommet	72	27
Totalt missnöje	37	62
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	71	28
Nej	26	73
Bild från Europaparlamentet
Positiv	79	20
Neutral	44	55
Negativa	33	67
Följ EU:s politik
Följ	70	30
Följ inte	32	66

De tillfrågade tillfrågades när de trodde att nästa val till Europaparlamentet skulle hållas i deras land. Var fjärde medborgare (25 %) gav rätt svar från maj 2024, medan fyra av tio (41 %) gav ett felaktigt svar, oftast genom att ge fel månad 2024 (13 %) eller ange ett datum 2023 (11 %). En av tre respondenter (34 %) uppgav att de inte visste.

I år/senare i år/år 2022 1 Jag vet inte. 34 Övrigt/annat datum 10 Om tre år/år 2025 6 Nästa år/år 2023/varje månad 2023 11 I maj 2024 25 Under två år/år 2024/varje månad 2024, utom maj 13 (Okt/november 2022) QA20: När kommer nästa val till Europaparlamentet att hållas här (vårt land)? (% – EU-27) Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller andelen svarande som på ett korrekt sätt kan fastställa tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet. De svarande känner sannolikt till rätt svar i Malta (51 %), Ungern (42 %), Luxemburg och Belgien (båda 39 %). De lägsta andelarna som ger rätt svar finns i Frankrike (9 %), Portugal (12 %), Spanien (13 %) och Grekland (15 %).

En stor andel av de svarande ger ett felaktigt svar i Sverige (59 %), Grekland (57 %), Kroatien och Nederländerna (båda 56 %), medan de svarande mest sannolikt säger att de inte vet i Portugal (62 %) och Frankrike (57 %).

Totalt ’korrekt svar’ Totalt ”felaktigt svar” Jag vet inte. QA20: När kommer nästa val till Europaparlamentet att hållas här (vårt land)? (%)

I den sociodemografiska analysen är män något mer benägna än kvinnor att korrekt identifiera tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet (27 % jämfört med 23 %). Svarande i åldern 25–39 (29 %) och 40–54 (27 %) är mer benägna att ge ett korrekt svar än de i åldern 15–24 år (21 %) eller 55+ (22 %).

De som fullföljt utbildning i åldern 20 år eller äldre (29 %) är mer benägna att känna till tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet än de som lämnade vid 16–19 års ålder (25 %) eller vid 15 års ålder eller tidigare (17 %).

Vita kragearbetare (32 %), chefer (31 %) och egenföretagare (30 %) är mer benägna att ge ett korrekt svar, särskilt jämfört med hushåll (13 %).

Kunskapen om tidpunkten för nästa val till Europaparlamentet är högre bland de svarande som röstade i det senaste valet till Europaparlamentet (31 % jämfört med 16 % av dem som inte röstade), liksom de som avser att rösta i nästa val (29 % jämfört med 12 % av dem som inte har för avsikt att rösta). Korrekt kunskap är också högre bland dem med en positiv bild av Europaparlamentet (32 % jämfört med 22 % av dem med en neutral bild och 19 % med en negativ bild), liksom de som följer europeisk politik (31 % jämfört med 16 % som inte gör det).

QA20: När kommer nästa val till Europaparlamentet att hållas här (vårt land)? (% – EU)

Totalt ’korrekt svar’	Totalt ”felaktigt svar”	Jag vet inte.
EU 27	25	41	34
Kön
Svenska	27	42	31
Kvinna	23	40	37
Ålder
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Utbildning (slutet av)
15—	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Studerar fortfarande	22	38	40
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	30	42	28
Chefer	31	41	28
Andra vita krage	32	42	26
Manuella arbetare	26	44	30
Hus och hus	13	41	46
Arbetslösa	17	37	46
Pensionär	20	41	39
Studenter	22	38	40
Röstat i det senaste valet till Europaparlamentet
Ja	31	42	27
Nej	16	42	42
Bild från Europaparlamentet
Positiv	32	43	25
Neutral	22	40	38
Negativa	19	45	36
Sannolikheten att rösta i nästa val till Europaparlamentet
Sannolikt	29	43	28
Inte troligt	12	37	51
Följ EU:s politik
Följ	31	44	25
Följ inte	16	38	46

Sannolikheten att rösta i nästa val till Europaparlamentet har minskat något sedan april-maj 2022, med 67 % (-4 procentenheter) av medborgarna som säger att de sannolikt skulle rösta i sådana val om de hölls nästa vecka. Strax under en av fem (18 %, + 4 procentenheter) säger att det är osannolikt att de kommer att rösta, medan 14 % (+ 1 pp) är neutral28 Svaren gavs på en skala från 1 till 10, det vill säga på en tiogradig skala där ”1” betyder ”inte alls sannolikt” och ”10” betyder ”mycket sannolikt” och dessa resultat grupperades enligt följande: sannolikt (7–10), neutral (5–6), inte troligt (1–4). . Denna lilla minskning följer på en stor ökning mellan november-december 2021 (58 %) och april-maj 2022 (71 %).

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 Totalt ”Liksom” (7–10) Totalt ”Neutral” (5–6) Totalt ”inte troligt” (1–4) Ej röstberättigad (spontan) Föredrar att inte svara (spontaneous) Jag vet inte. QA28 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du vara att rösta i dessa val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls sannolikt” och ”10” betyder ”mycket sannolikt”. (% – EU-27) Majoriteten av de svarande i varje medlemsstat säger att de sannolikt skulle rösta i val till Europaparlamentet om de hölls nästa vecka, även om andelen varierar från 85 % i Sverige, 83 % i Nederländerna och 82 % i Danmark, 49 % i Estland, 51 % i Cypern och 52 % i Slovakien.

Den största andelen svarande som säger att de inte kommer att rösta finns i Cypern (32 %), Tjeckien, Estland (båda 31 %) och Frankrike (30 %).

I tre länder har det skett en ökning av andelen som säger att de sannolikt skulle rösta i valet till Europaparlamentet om de hölls nästa vecka: Grekland (75 %, + 6 procentenheter), Österrike (68 %, + 4 procentenheter) och Lettland (66 %, + 4 procentenheter). Andelen har minskat i 19 medlemsstater, med en minskning på mer än 10 procentenheter i Slovenien (56 %, -14 procentenheter), Estland (49 %, -12 procentenheter), Cypern (51 %, -12 procentenheter) och Frankrike (57 %, -11 procentenheter). Resultaten har varit stabila i de övriga fem länderna.

Apr/maj 2022 Oktober/november 2022 Utveckling okt/november 2022 – apr/maj 2022 QA28 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du vara att rösta i dessa val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls sannolikt” och ”10” betyder ”mycket sannolikt”. (%-Totalt troligt)

Ålder, utbildningsnivå och ekonomisk situation ger de viktigaste skillnaderna i den sociodemografiska analysen. De i åldern 15–24 år är mindre benägna att säga att de kommer att rösta i valet till Europaparlamentet (55 %), medan de som är 55 år är mest benägna att säga att de kommer att rösta (70 %). De som fullföljt utbildning i åldern 20 år eller äldre (78 %) är mycket mer benägna att säga att de skulle rösta än de som slutförde utbildningen vid en yngre ålder, särskilt de som slutade i åldern 15 eller yngre (58 %).

Analysen visar också att färre ekonomiska svårigheter en svarande upplever, desto mer sannolikt är det att de säger att de skulle rösta. Närmare bestämt säger 73 % med de minsta svårigheterna att de sannolikt kommer att rösta, jämfört med 48 % med flest svårigheter. Chefer (80 %) är mer benägna att säga att de skulle rösta än andra socio-arbetsgrupper, särskilt hushåll (54 %) och arbetslösa (55 %).

Svarande som ofta talar om europeiska politiska frågor (83 %) är mer benägna att rösta om nästa val till Europaparlamentet hölls nästa vecka än de som pratar om det ibland (73 %) eller aldrig (48 %). Svarande som följer europeisk politik är också mer benägna att säga att de skulle rösta än de som inte gör det (80 % jämfört med 50 %). Medborgare som tror att deras röst räknas i EU (84 %) är dessutom mer benägna att säga att de skulle rösta än de som tror att det inte räknas (51 %).

Bilden av Europaparlamentet är också inflytelserik: de med en positiv bild är mer benägna att säga att de skulle rösta än de med en negativ bild (86 % jämfört med 50 %).

QA28 Om nästa val till Europaparlamentet skulle hållas nästa vecka, hur sannolikt skulle du vara att rösta i dessa val? Använd en skala från 1 till 10, där ”1” betyder ”inte alls sannolikt” och ”10” betyder ”mycket sannolikt”. (% – EU)

Totalt ”inte troligt” (1–4)	Totalt ”Neutral” (5–6)	Totalt ”Liksom” (7–10)
EU27	18	14	67
Ålder
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Utbildning (slutet av)
15—	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Studerar fortfarande	18	14	59
Socio-professionell kategori
Egenföretagare	16	10	74
Chefer	9	11	80
Andra vita krage	15	14	71
Manuella arbetare	22	18	60
Hus och hus	28	17	54
Arbetslösa	31	14	55
Pensionär	19	11	69
Studenter	18	14	59
Svårigheter att betala räkningar
Större delen av tiden	34	17	48
Då och då	20	18	60
Nästan aldrig/aldrig	15	11	73
Tala om europeiska politiska frågor
Ofta	9	8	83
Ibland	13	14	73
Aldrig	32	17	48
Min röst räknas i EU
Totalt överenskommet	6	10	84
Totalt missnöje	30	18	51
Bild från Europaparlamentet
Positiv	5	8	86
Neutral	21	18	59
Negativa	35	15	50
Följ EU:s politik
Följ	9	11	80
Följ inte	30	18	50

SLUTSATSER

Resultaten från den aktuella Eurobarometerundersökningen hösten 2022 visar att de stigande levnadskostnaderna är en stor oro för EU-medborgarna, och många har redan sett en minskning av deras levnadsstandard.

Vid sidan av de stigande levnadskostnaderna är européerna också oroade över fattigdom och social utestängning, klimatförändringar och spridningen av kriget i Ukraina till andra länder. Endast en tredjedel av medborgarna är övertygade om att livet kommer att förbli oförändrat till följd av kriget i Ukraina och dess konsekvenser.

Trots dessa farhågor och utmaningar finns det ett brett godkännande av EU:s stöd till Ukraina och de konkreta åtgärder som hittills vidtagits. Majoriteten är nöjda med samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att hantera krigets konsekvenser.

Mer allmänt fortsätter medborgarna att ha en positiv bild av EU. Mer än sex av tio européer ser EU-medlemskap som en bra sak, två tredjedelar säger att deras lands medlemskap i EU är viktigt, och majoriteten är optimistiska när det gäller EU:s framtid. EU:s bidrag till fred och stabilitet ses som dess främsta fördel, och detta har ökat i betydelse under det senaste året.

Den positiva bilden av Europaparlamentet har också behållits, med dubbelt så många medborgare som har en positiv bild än att ha en negativ bild. Det finns också ett brett stöd för att Europaparlamentet ska ha en mer framträdande roll. Framför allt vill medborgarna att Europaparlamentet ska fortsätta att skydda värden som demokrati, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och tankefrihet. EU-medborgarna ser Europaparlamentets politiska prioriteringar som kampen mot fattigdom och social utestängning, folkhälsa, åtgärder mot klimatförändringar och stöd till ekonomin och skapandet av nya arbetstillfällen.

När det gäller valet till Europaparlamentet 2024 är det viktigt att övervaka allmänhetens uppfattning om deltagande och engagemang. Det finns uppmuntrande nivåer av intresse för och engagemang i valet till Europaparlamentet 2024, och dessa är i nivå med dem som sågs vid motsvarande tidpunkt före valet 2019. Även om bara en fjärdedel av medborgarna kan säga rätt när nästa val till Europaparlamentet kommer att äga rum, säger över hälften att de är intresserade av nästa val till Europaparlamentet, och cirka två tredjedelar sade att de sannolikt skulle rösta ”om valet till Europaparlamentet hölls nästa vecka”.

TEKNISKA SPECIFIKATIONER

Mellan den 12 oktober och den 7 november 2022 genomförde Kantar Public våg 98.1 av Eurobarometerundersökningen, på begäran av Europaparlamentet, generaldirektoratet för kommunikation, enheten för övervakning av offentliga yttranden, och Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för kommunikation, enheten för medieövervakning och Eurobarometer.

Våg 98.1 omfattar befolkningen i respektive nationalitet i Europeiska unionens medlemsstater, bosatt i var och en av de 27 medlemsstaterna och som är 15 år eller äldre.

Den grundläggande urvalsdesign som tillämpas i alla länder och territorier är en stratifierad flerstegs, slumpmässig (sannolikhet) ett. I varje land stratifieras urvalsramen först efter Nuts-regioner och inom varje region med ett mått på urbanitet (DEGURBA). Antalet urvalspunkter som valts ut i varje stratum återspeglar stratumpopulationen 15+. I det andra steget drogs provtagningspunkterna med sannolikhet i proportion till deras 0+ populationsstorlek inifrån varje stratum.

Urvalen representerar således hela territoriet i de undersökta länderna enligt Eurostats Nuts II (eller motsvarande) och enligt fördelningen av den inhemska befolkningen i respektive nationalitet i storstads-, stads- och landsbygdsområden.

I var och en av de valda provtagningspunkterna ritades en startkoordinat slumpmässigt och ett omvänd geokodningsverktyg användes för att identifiera den närmaste adressen till koordinaten. Denna adress var startadressen för den slumpmässiga promenaden. Ytterligare adresser (var nionde adress) valdes ut enligt standardförfaranden för ”slumpmässig rutt” från den ursprungliga adressen. I varje hushåll drogs respondenten slumpmässigt. Tillvägagångssättet för det slumpmässiga urvalet var beroende av hushållens storlek. Till exempel för hushåll med två 15+ medlemmar användes manuset för att välja antingen uppgiftslämnaren (personen som svarade på enkäten) eller den andra behöriga medlemmen i hushållet. För hushåll med tre 15+ medlemmar användes manuset för att välja antingen uppgiftslämnare (1/3 av tiden) eller två andra berättigade medlemmar i hushållet (2/3 av tiden). Där de två andra medlemmarna valdes, blev intervjuaren tillsagd att antingen be om de yngsta eller äldsta. Manuset skulle slumpmässigt tilldela urvalet till yngsta eller äldsta med samma sannolikhet. Denna process fortsätter för fyra 15+ hushållsmedlemmar – slumpmässigt frågar efter de yngsta, näst yngsta och äldsta. För hushåll med fem 15+ medlemmar återgår vi till sista födelsedagsregeln. Om ingen kontakt gjordes med någon i hushållet, eller om den valda respondenten inte var tillgänglig (upptagen), besökte intervjuaren samma hushåll upp till ytterligare tre gånger (fyra kontaktförsök totalt). Intervjuarna anger aldrig att undersökningen genomförs på uppdrag av Europaparlamentet eller Europeiska kommissionen i förväg. de kan ge denna information när undersökningen är klar, på begäran.

Rekryteringsfasen var något annorlunda i Finland och Sverige. I dessa länder valdes ett urval av adresser inom varje provtagningspunkt från adress- eller befolkningsregistret (i Finland görs inte urval på alla urvalspunkter, men i vissa fall där svarsfrekvensen förväntas förbättras). Urvalet av adresser gjordes på ett slumpmässigt sätt. Hushållen kontaktades sedan per telefon och rekryterades för att delta i undersökningen. I Nederländerna används ett RDD-prov med dubbla ramar (mobilnummer och fasta nummer), eftersom det inte finns något heltäckande befolkningsregister med telefonnummer tillgängliga. Urvalet av tal på båda ramarna görs på ett slumpmässigt sätt med varje nummer som får en lika stor sannolikhet för urval. Till skillnad från Sverige och Finland är urvalet oklustererat.

LÄNDER	INSTJAGTUTES	N-INTERVJUER	FlELDWORK DATES	BEFOLKNING 15+	ANDEL EU-27
VAR	Belgien	Mobiel Center Marknadsforskning	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
SVENSKA	Bulgarien	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
SVENSKA	Tjeckien	STAM/MÄRKE	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
SVENSKA	Danmark	Mantle Danmark (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Tyskland	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Estland	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Irland	B och en forskning	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
EL	Grekland	Kantar Grekland	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
SVENSKA	Spanien	TNS Investigacion de Mercados y Opinion	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
SVENSKA	Frankrike	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
SVENSKA	Kroatien	Svenska	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Italien	Kundbetyg för TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
SVENSKA	Svar från Cypern	Cymar Marknadsundersökning	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Lettland	Kantar TNS Lettland	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
SVENSKA	Litauen	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
SVENSKA	Luxemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
SVENSKA	Ungern	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
SVENSKA	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Nederländerna	Kantar Nederländerna	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
OM OSS	Österrike	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
SVENSKA	Polen	Forskningskollektiv	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
SVENSKA	Portugal	Marktest – Marknadsföring, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
SVENSKA	Rumänien	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SVENSKA	Slovenien	Följ Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SVENSKA	Slovakien	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
Svenska	Finland	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SVENSKA	Sverige	Mantle Sweden (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
TOTALT EU-27	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Det bör noteras att den totala procentandelen som visas i denna tabell kan överstiga 100 % på grund av avrundning.

Intervjuläge per land

Intervjuer genomfördes genom personliga intervjuer, antingen fysiskt i människors hem eller genom distansvideointeraktion i lämpliga nationella språkintervjuer med fjärrvideointeraktion (”online face-to-face” eller CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, genomfördes endast i Tjeckien och Danmark.)För varje land utförs en jämförelse mellan det svarande provet och universum (dvs. den totala befolkningen i landet). Vikter används för att matcha det svarande provet till universum på kön efter ålder, region och grad av urbanisering. För europeiska uppskattningar (dvs. EU-genomsnittet) görs en justering av de enskilda ländernas vikter, där de viktas upp eller ned för att återspegla deras 15+ befolkning som andel av befolkningen i EU-15+.

Svarsfrekvens

Svarsfrekvensen beräknas genom att det totala antalet fullständiga intervjuer divideras med antalet besökta adresser, med undantag för de adresser som inte är stödberättigade, men även de där stödberättigande är okänt. För våg 98.1 i EUROBAROMETER-undersökningen är svarsfrekvensen för EU-27-länderna, beräknad av Kantar Public, följande:

Felmarginaler

Läsarna påminns om att undersökningsresultaten är uppskattningar, vars noggrannhet, allt lika, vilar på urvalets storlek och på den observerade procentandelen. Med prover på cirka 1 000 intervjuer varierar de reella procenttalen inom följande konfidensgränser:

Statistiska marginaler på grund av urvalsprocessen
(med 95 % konfidensnivå)
olika urvalsstorlekar finns i rader	olika observerade resultat finns i kolumner
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Den globala polykrisen ställer medborgarna inför flera, djupgående utmaningar. Europaparlamentets Eurobarometerundersökning från hösten 2022 beskriver dem tydligt och visar på den betydande inverkan som krisen med levnadskostnader har på det dagliga livet. Trots dessa farhågor är stödet till EU fortfarande stort. I hela EU uppmanar medborgarna Europaparlamentet att försvara demokratin, skydda de mänskliga rättigheterna och tankefriheten. De vill också prioritera kampen mot fattigdom och social utestängning, ”folkhälsa”, ”åtgärder mot klimatförändringar” och ”stöd till ekonomin”.

Undersökningen genomfördes av KANTAR PUBLIC i alla 27 EU-medlemsstater från den 12 oktober till den 7 november 2022. 26 431 intervjuer genomfördes främst ansikte mot ansikte och kompletterades med videoläge vid behov, med EU-resultat viktade i enlighet med storleken på befolkningen i varje land.

För mer information om hela undersökningen, skanna QR-koden:

OFFENTLIGGÖRANDE AV ENHETEN FÖR ÖVERVAKNING AV DEN ALLMÄNNA OPINIONEN

GENERALDIREKTORATET FÖR KOMMUNIKATION

EUROPAPARLAMENTET

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALOGNUMMER: QA-CE-22–009-EN-N

ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

FÖRNAMN: 10.2861/732690

© Europeiska unionen, 2022