JESEN 2022 | EB 98.1

GD COMM | ENOTA ZA SPREMLJANJE JAVNEGA MNENJA

EVROPSKI PARLAMENT

EVROBAROMETER

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Poročilo je za Evropski parlament pripravil Kantar.

ODGOVORNI

Philipp SCHULMEISTER, vodja enote

SODELUJOČI AVTORJI

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (vodja projekta), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

PROIZVODNJA

Katarzyna Oniszk

GRAFIČNO OBLIKOVANJE

Aleksandra BUDNIK

Rokopis končan decembra 2022

Bruselj, © Evropska unija, 2022

O ZALOŽNIKU

Ta dokument je objavil Oddelek za spremljanje javnega mnenja v Generalnem direktoratu za komuniciranje (GD COMM) Evropskega parlamenta.

Če želite stopiti v stik z Oddelkom za spremljanje javnega mnenja, pišite na: dgcommpom@europarl.europa.eu

JEZIKOVNA RAZLIČICA

Izvirnik: STRANI, KI SE POVEZUJEJO NA

IZJAVA O OMEJITVI ODGOVORNOSTI

Ta dokument je pripravljen in je naslovljen predvsem na poslance in uslužbence Evropskega parlamenta, da bi jim pomagal pri njihovem parlamentarnem delu. Za vsebino dokumenta so odgovorni izključno njegovi avtorji, mnenja, izražena v tem dokumentu, pa ne smejo predstavljati uradnega stališča Parlamenta.

Dokument, ki ga je pripravil Pierre Dieumegard za Evropo-demokracijo-Esperanto Namen tega „začasnega“ dokumenta je omogočiti več ljudem v Evropski uniji, da se seznanijo z dokumenti, ki jih pripravi Evropska unija (in se financirajo iz njihovih davkov). Zithout prevodi, ljudje so izključeni iz razprave. Ta dokument „Parlemeter“ je bil le v angleščini vdatoteki pdf. Iz te začetne datoteke smo naredili odt-datoteko, ki jo je pripravila programska oprema Libre Office, za strojno prevajanje v druge jezike. Rezultati so zdaj na voljo v vseh uradnih jezikih. Zaželeno je, da uprava EU prevzame prevajanje pomembnih dokumentov. „Pomembni dokumenti“ niso le zakoni in predpisi, temveč tudi pomembne informacije, potrebne za skupno sprejemanje informiranih odločitev. Da bi skupaj razpravljali o naši skupni prihodnosti in omogočili zanesljive prevode, bi bil mednarodni jezik Esperanto zelo uporaben zaradi svoje preprostosti, pravilnosti in natančnosti. Stopite v stik z nami: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Kazalo vsebine

10 ODVZETIH KLJUČEV	4

POVZETEK POVZETKA	6

KONTEKST	10

METODOLOGIJA	15

I. IZZIVI ZA EVROPSKE DRŽAVLJANE	18

1.1 Trenutne skrbi državljanov	18

1.2 Odnosi do prihodnosti	26

II. NARAŠČAJOČI ŽIVLJENJSKI STROŠKI	37

2.1 Finančno stanje gospodinjstev v EU	38

2.2 Prihodnja perspektiva	48

2.3 Zadovoljstvo s sedanjimi nacionalnimi in evropskimi ukrepi	54

III. PODPORA UKRAJINI	57

3.1 Sprejetje stališča in ukrepov EU v podporo Ukrajini s strani državljanov	57

3.2 Zadovoljstvo s sodelovanjem držav članic	68

3.3 Majhno zaupanje, da se bo življenje nadaljevalo nespremenjeno	70

IV. EU IN EVROPSKI PARLAMENT V OČEH DRŽAVLJANOV	77

4.1 Vloga in dojemanje Evropskega parlamenta	77

4.2 Percepcija EU	98

V. OGREVANJE: INTERES DRŽAVLJANOV ZA EU IN NASLEDNJE EVROPSKE VOLITVE	121

5.1 Zanimivost za evropske zadeve	121

5.2. Evropske volitve	139

SKLEPI	155

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE	156

10 ODVZETIH KLJUČEV

1. POLIKRIZNO RAZPOLOŽENJE.

Naraščajoči življenjski stroški so trenutno najbolj pereča skrb za 93 % Evropejcev; sledita revščina in socialna izključenost (82 %). Tako morebitno širjenje vojne v Ukrajini v druge države kot izredne razmere zaradi podnebnih sprememb še vedno vzbujajo zaskrbljenost 81 % državljanov EU.

2. MIR KOT JEDRO EVROPE (IN TEMELJNI RAZLOG).

Več kot sedemdeset let po Schumanovi deklaraciji je mir spet glavna prednost članstva v EU. 36 % Evropejcev meni, da je prispevek Evropske unije k ohranjanju miru in krepitvi varnosti glavna prednost članstva v EU, kar pomeni povečanje za šest točk od jeseni 2021. Evropejci tudi menijo, da EU spodbuja boljše sodelovanje med državami članicami (35 %) in prispeva h gospodarski rasti (30 %).

3. SKUPAJ STOJIMO.

Evropski državljani še naprej odločno podpirajo Ukrajino. 74 % jih je odobrilo podporo EU po ruski invaziji na splošno, 73 % pa jih podpira konkretne ukrepe, kot so sankcije proti ruski vladi ter finančna, vojaška in humanitarna podpora Ukrajini.

4. DEMOKRACIJA JE KLJUČNA.

Zaščita demokracije ostaja najpomembnejša vrednota (36 %) državljanov EU, ki želijo, da se Evropski parlament zavzame. Sledi varstvo človekovih pravic v EU in po svetu (29 %), pa tudi svoboda govora in misli (28 %). Druga vrednota, ki se sčasoma vse bolj omenja, je solidarnost med državami članicami in regijami EU.

5. VETROVI SPREMEMB, VENDAR SMO SKUPAJ BOLJŠI.

Dva od treh Evropejcev (65 %) verjameta, da se bo njihovo življenje zaradi vojne v Ukrajini spremenilo. Kljub temu je večina optimističnih glede prihodnosti EU (57 %) in izraža zadovoljstvo z dosedanjim sodelovanjem med državami članicami EU v celotnem konfliktu (58 %).

6. KRIZE ZAHTEVAJO SVOJ DAVEK.

Skoraj polovica vprašanega prebivalstva EU (46 %) trdi, da so na osebni življenjski standard že negativno vplivali pandemija COVID-19, vojna v Ukrajini in kriza z življenjskimi stroški. Dva od petih (39 %) pričakuje, da bodo prizadeti v naslednjem letu, medtem ko 45 % evropskih gospodinjstev pravi, da že imajo težave z življenjem s sedanjim dohodkom.

7. NAJPREJ SE BORI PROTI REVŠČINI.

Z naraščanjem inflacije in življenjskih stroškov državljani želijo, da se Evropski parlament osredotoči na boj proti revščini in socialni izključenosti (37 %). Javno zdravje je še vedno pomembno za številne državljane (34 %), prav tako pa tudi nadaljnji ukrepi proti podnebnim spremembam (31 %). Na seznamu sta tudi podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest (31 %).

8. EU JE DEL REŠITVE.

Nedavne krize krepijo podporo državljanov Evropski uniji: 62 % jih meni, da je članstvo v EU „dobro“, kar je med najvišjimi rezultati, doseženimi od leta 2007. Dve tretjini (66 %) meni, da je članstvo njihove države v EU pomembno, 72 % pa jih meni, da je njihova država imela od nje koristi.

9. UGLED EU JE POD PRITISKOM.

Kljub temu državljani pričakujejo, da bo EU predstavila rešitve za ublažitev vse večjih učinkov kriz, s katerimi se soočamo. Visoka podpora Uniji kot taki se nadaljuje, vendar temelji na izkušnjah, pridobljenih v preteklih letih, da bi EU našla rešitve za uspešno reševanje takšnih kriz. Zmanjšanje za pet odstotnih točk od pomladi 2022 (52 % na 47 %) državljanov, ki imajo pozitivno podobo EU, bi lahko razumeli kot opozorilo, da bo EU dejansko morala kmalu doseči rezultate.

10. EVROPSKE VOLITVE NA OBZORJU.

Večina (54 %) izraža zanimanje za evropske volitve leta 2024, 45 % pa jih meni, da ne. Če bi evropske volitve potekale naslednji teden, bi jih verjetno glasovalo 67 % (z oceno od 7 do 10 na lestvici 10 točk).

POVZETEK POVZETKA

Globalna polikriza državljanom prinaša številne, globoke izzive. Jesenska raziskava Eurobarometra za leto 2022, ki jo je opravil Parlament, jih jasno opisuje in prikazuje znaten vpliv krize življenjskih stroškov na vsakdanje življenje. Kljub tem pomislekom je podpora EU še vedno visoka. Po vsej Evropski uniji državljani pozivajo Evropski parlament, naj brani demokracijo, varuje človekove pravice in svobodo misli. Prav tako želijo, da se prednostno obravnavajo boj proti revščini in socialni izključenosti, „javno zdravje“, „ukrepi proti podnebnim spremembam“ in „podpora gospodarstvu“.

NARAŠČAJOČI STROŠKI LIFINGA KOT GLAVNA SKRB

Med številnimi vprašanji so naraščajoči življenjski stroški trenutno najbolj pereči za skoraj vse anketirance (93 %) v tej raziskavi v vseh starostnih skupinah, spolih, izobraževalnem in socialno-poklicnem okolju. To je tudi najbolj pereče vprašanje v vseh državah članicah EU, razen na Švedskem.

Ne glede na vpliv na osebni življenjski standard Evropejci kot svojo glavno skrb navajajo „naraščajoče življenjske stroške“. Tudi tisti, ki imajo (skoraj) nobenih težav pri plačevanju računov, so zaskrbljeni zaradi tega vprašanja (91 %), v primerjavi s 96 % tistih, ki se večino časa soočajo s težavami.

To vprašanje zadeva vse države članice, pri čemer delež zaskrbljenih državljanov presega 90 % v vseh državah, razen v Avstriji (89 %), Sloveniji (88 %), Romuniji (82 %), na Nizozemskem (81 %), na Danskem (77 %) in na Švedskem (74 %).

V skladu s to ugotovitvijo sta revščina in socialna izključenost, ki sta tudi zelo pomembni za Evropejce (82 %). Za tiste, ki pravijo, da je njihov osebni življenjski standard že upadel, sta revščina in socialna izključenost druga največja skrb.

(90 %) Še posebej je razširjena na Cipru (94 %) in državah članicah, ki jih je kriza v euroobmočju najbolj prizadela, med njimi v Grčiji (97 %), na Portugalskem (95 %), v Španiji (93 %) in v Italiji (92 %).

„Razširitev vojne v Ukrajini v druge države“ je tretja najpogosteje izražena zaskrbljenost (81 %). Anketiranci na Malti (93 %), na Portugalskem (91 %), na Poljskem (91 %) in v Litvi (90 %) so med najbolj zaskrbljenimi. Ta strah je še posebej razširjen med ženskami in starejšimi generacijami. Nazadnje, podnebne spremembe ostajajo vodilno vprašanje za 81 % državljanov EU, vendar – znatno – ne le med mlajšimi anketiranci. Dejansko 81 % tistih, starih 55 let in več, meni, da je to zaskrbljujoče za njih in njihove bližnje, čeprav je manj verjetno, da bodo menili, da je to glavna prednostna naloga EP kot mlajši Evropejci. Stopnja zaskrbljenosti se giblje med 44 % v Estoniji in 93 % na Malti.

ŽIVLJENJSKI STANDARD JE ZELO OGROŽEN.

Če pogledamo finančni položaj državljanov, anketa kaže, da se posledice polikrize, vključno z vojno v Ukrajini, pandemijo COVID-19 in naraščajočo inflacijo, vse bolj čutijo. Skoraj polovica državljanov EU (46 %) pravi, da se je njihov življenjski standard že zmanjšal, 39 % pa pričakuje vpliv v naslednjem letu, le 14 % pa jih pričakuje, da se spremembe sploh ne bodo spremenile.

Življenjski standard državljanov z nižjo stopnjo izobrazbe je bil že močno prizadet (56 % v primerjavi s 34 % tistih, ki še študirajo).

Pomembno je opozoriti, da se delež že prizadetih državljanov med državami članicami zelo razlikuje: Najnižja je na Švedskem (24 %) in Finskem (27 %), najvišja pa na Cipru (70 %), Grčiji (66 %), Malti (65 %) in Franciji (62 %). Vendar celo v nordijskih državah, kjer je njegov trenutni vpliv omejen, večina že čuti padec življenjskega standarda ali pričakuje, da se bo to zgodilo v bližnji prihodnosti. 45 % evropskih gospodinjstev trdi, da se že soočajo s težavami, 54 % pa jih trdi, da še vedno živijo udobno. Spet obstajajo velike razlike med državami, saj je delež ljudi, ki se srečujejo s težavami, veliko manjši v državah, kot so Švedska (13 %), Danska (13 %), Finska (16 %), Nizozemska (16 %) in Luksemburg (19 %), v primerjavi z drugimi, kot sta Grčija (79 %) in Bolgarija (75 %). Še en prepričljiv kazalnik naraščajočih gospodarskih omejitev je povečanje deleža državljanov, ki se soočajo s težavami pri plačevanju računov „večino časa“ ali „včasih“, povečanje za devet odstotnih točk (30 % na 39 %) od jeseni 2021 in +6 odstotnih točk od pomladi 2022.

Kar zadeva ukrepe, sprejete za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški, je vsak tretji Evropejec zadovoljen z ukrepi, sprejetimi na nacionalni ravni in na ravni EU. Zadovoljstvo se giblje med 66 % na Malti in 15 % v Estoniji za nacionalne ukrepe ter med 55 % na Irskem in 13 % v Estoniji za nacionalne ukrepe.

ODOBRITEV PODPORE EU UKRAJINI OSTAJA STABILNA IN VISOKA

Ključni vpogled v anketo je stalna odporna podpora evropskih državljanov Ukrajini: 74 % vprašanih je podprlo podporo EU po ruski invaziji na splošno, 73 % pa jih je odobrilo konkretne „ukrepe Evropske unije za podporo Ukrajini“, kot so sankcije proti ruski vladi ter finančna, vojaška in humanitarna podpora Ukrajini. V vseh državah članicah je delež ljudi, ki odobravajo podporo EU, višji od tistih, ki izražajo neodobravanje, pri čemer so najvišje ravni na Švedskem (97 %), Finskem (95 %), Nizozemskem (93 %), na Portugalskem (92 %) in na Danskem (92 %).

Če pogledamo morebitne povezave med javno podporo Ukrajini in posameznimi finančnimi razmerami, se pojavljajo številna zanimiva spoznanja: državljani držav članic z višjim BDP na prebivalca bodo bolj verjetno odobrili podporo EU Ukrajini. Po drugi strani – in morda še bolj prepričljivo razmišljajo o tem, kje večina evropskih državljanov osebno stoji na tem vprašanju – odobritev podpore EU Ukrajini ostaja visoka ne glede na nacionalno stopnjo inflacije in stopnjo brezposelnosti. Celo večina državljanov EU, ki se soočajo s finančnimi težavami, podpira položaj EU z Ukrajino: Odobrava jih 70 % tistih, katerih življenjski standard se je znižal (v primerjavi z 79 % tistih, katerih dohodek se še ni zmanjšal, 73 % pa se ni spremenilo/povečalo). Podpora je tudi precej stabilna ne glede na starostno skupino, spol in politično pripadnost.

Prizadevanja držav članic za usklajevanje odzivov na posledice invazije so v veliki meri cenjena. 58 % državljanov EU je zadovoljnih s stopnjo sodelovanja med državami, 37 % pa jih ni. Odobritev je še posebej visoka na Irskem (84 %), Portugalskem (83 %), Danskem (83 %), Švedskem (81 %) in na Finskem (80 %). Anketiranci v Grčiji (34 %), Cipru (40 %) in na Slovaškem (41 %) so med najmanj zadovoljnimi. Med tistimi, ki so zadovoljni s sodelovanjem držav članic, katerega cilj je obravnavanje posledic vojne v Ukrajini, jih 68 % želi, da bi imel EP pomembnejšo vlogo, medtem ko so tisti, ki imajo pozitivno podobo o EU in EP, bolj verjetno zadovoljni z ravnmi sodelovanja držav članic.

Glede na mračne gospodarske obete v Evropi in prevladujočo zaskrbljenost zaradi naraščajočih življenjskih stroškov državljani razumljivo menijo, da „stvari ne gredo v pravo smer“, niti v svojih državah (62 %) niti v EU (51 %). Večina Evropejcev (65 %) tudi ne verjame, da se bo njihovo življenje nadaljevalo takšno, kot so. Zlasti v državah z manjšim BDP na prebivalca državljani bolj verjetno menijo, da bi se njihovo življenje lahko spremenilo. V Grčiji je na primer samo 10 % prepričanih, da bo njihovo življenje ostalo enako, medtem ko je polovica anketirancev na Irskem prepričana v to. Državljani, ki imajo večino časa težave s plačevanjem računov, na splošno izražajo manj zaupanja v stabilno prihodnost: samo 21 % jih je prepričanih, v primerjavi s 35 % med tistimi, ki jih (skoraj) nikoli ne srečajo. Pri prvih je tudi bolj verjetno, da bodo stvari v svojem življenju potekale v napačno smer in da so manj optimistične glede prihodnosti EU kot celote. Toda tudi tisti, ki živijo udobno, večinoma verjamejo, da se lahko njihovo življenje spremeni (59 %). Kljub temu je večina Evropejcev (57 %) še vedno optimistična glede prihodnosti EU. Najbolj optimistične napovedi so izrazili irski (84 %) in danski (81 %) anketiranci. To velja zlasti za mlade Evropejce.

DOJEMANJE EU IN EVROPSKEGA PARLAMENTA NA SPLOŠNO OSTAJA POZITIVNO

Mnenje EU je pozitivno pri 47 % Evropejcev, nevtralno za 38 % in negativno za 14 %. Po tem, ko je EU v raziskavi iz pomladi 2022 dosegla rekordne rezultate, se je njena pozitivna podoba vrnila na ravni iz let 2020 in 2021. V večini držav članic ima večina pozitivno podobo EU, z nekaj izjemami, kjer prevladuje nevtralno mnenje. Negativna podoba EU je stališče manjšine v vseh evropskih državah. Podobne ugotovitve je mogoče izpeljati v zvezi s podobo Evropskega parlamenta. V zadnjih letih se je stalno izboljševala, zlasti od izbruha pandemije COVID-19, ki je v raziskavi iz pomladi 2022 dosegla 39 %. Od jeseni 2022 se je pozitivna podoba Evropskega parlamenta vrnila na ravni iz let 2020 in 2021 s 36 %. Rezultat je najvišji na Malti (62 %), Irskem (58 %) in Švedskem (53 %), najnižji pa v Grčiji (27 %), Estoniji (27 %), Sloveniji (26 %) in Franciji (22 %), kjer je najbolj omenjen „nevtralen“ odgovor. Večina Evropejcev si želi, da bi imel Evropski parlament pomembnejšo vlogo (55 %, –3 odstotne točke v primerjavi s pomladjo 2022 in jesenjo 2021). To je najbolj priljubljen odgovor v 23 državah članicah, z največjimi deleži na Cipru (87 %), Grčiji (75 %) in Španiji (75 %). Evropejci, ki so na splošno bolj pozitivni glede EU in EP, prav tako želijo, da bi Parlament imel večjo vlogo, kot velja za državljane, ki so glasovali na prejšnjih evropskih, nacionalnih ali lokalnih volitvah.

V sedanjem geopolitičnem kontekstu je še toliko bolj pomembno mnenje, da je članstvo v EU „dobro“ še vedno visoko (62 %, –3 odstotne točke) in še naprej ostaja na najvišji ravni od leta 2007. Večina državljanov v vseh državah, razen v Grčiji in na Slovaškem – kjer prevladuje bolj nevtralno dojemanje – vidi svojo državokot „dobro“. Največji deleži so v Luksemburgu (90 %) in na Irskem (83 %), v Litvi (+17 odstotnih točk), na Malti (+17 odstotnih točk), na Finskem (+6 odstotnih točk) in na Slovaškem (+5 odstotnih točk) se je največje povečanje v primerjavi z jesenskim letom 2021 povečalo.

Poleg tega, da je članstvo v EU „dobra stvar“, dve tretjini Evropejcev (66 %) meni, da je članstvo v njihovi državi v EU „pomembno“. Zelo velik delež Evropejcev (72 %) bi prav tako dejal, da je njihova država imela koristi od članstva v EU. Ta kazalnik se od jeseni 2021 ni spremenil, kar podpira znake splošne odpornosti prebivalstva EU. To je tudi večinsko stališče v vseh državah članicah, pri čemer deleži presegajo 90 % na Malti (95 %), Irskem (92 %), Litvi (91 %) in Luksemburgu (91 %). Ta rezultat je v večini držav ostal razmeroma stabilen, pri čemer je bilo največje povečanje zabeleženo na Malti (+6 odstotnih točk), Finskem (+6 odstotnih točk) in na Švedskem (+4 odstotne točke). Mlajši anketiranci, redni volivci in državljani, ki menijo, da je glasovanje pomembno, bolj verjetno pravijo, da je njihova država imela koristi od članstva v EU.

Še en pomemben vpogled glede na sedanje razmere je, da anketiranci kot glavni razlog, zakaj je njihova država imela koristi od članstva v EU, prispevajo EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti (36 %). Rezultati za ta kazalnik so se od oktobra/novembra 2021 povečali za 6 točk, kar je največje med postavkami, zastavljenimi v tem vprašanju. Največja povečanja so v Latviji (+16 odstotnih točk), Litvi (+15 odstotnih točk), na Nizozemskem (+13 odstotnih točk), v Estoniji (+12 odstotnih točk), na Malti (+11 odstotnih točk) in na Poljskem (+11 odstotnih točk). To kaže na posledice, ki bi jih lahko imela ruska vojna proti Ukrajini. Drugi razlogi, ki med drugim izstopajo, so sodelovanje med državami EU (35 %, +3 odstotne točke) in prispevek EU h gospodarski rasti zadevne države (30 %, =). Zanimivo je, da slednja kaže največje povečanje v državah, v katerih anketiranci poročajo o največjih finančnih težavah, kot so Bolgarija (+7 odstotnih točk), Grčija (+7 odstotnih točk), Ciper (+5 odstotnih točk) ali Slovaška (+5 odstotnih točk), kar kaže na nadaljnjo okrepitev argumenta, da državljani EU vidijo kot del rešitve, ko se soočajo z vse večjimi težavami.

Kar zadeva vrednote, ki jih Evropejci želijo braniti, demokracija (36 %, –2 odstotni točki od pomladi 2022), varstvo človekovih pravic v EU in po svetu (29 %, +2 odstotni točki) ter svoboda govora in misli (28 %, +1 odstotni točki) so na ravni EU trije najvišji. Te vrednote se od jeseni 2021 dosledno omenjajo, kar poudarja močno sporočilo, ki ga državljani pošiljajo v zvezi s svojimi pričakovanji Evropskega parlamenta. Demokracijo kot vrednoto, ki jo je treba zaščititi, pogosteje omenjajo Evropejci, ki „imajo pozitivno podobo“ EU in EP, in želijo, da bi bila vloga slednjih pomembnejša. Ta segment pozitivno ocenjuje članstvo v EU in meni, da je glasovanje na evropskih volitvah pomembno.

Politične prednostne naloge, izražene za Evropski parlament, pričajo tudi o splošnem političnem okviru: Po pomladi 2022 je boj proti revščini in socialni izključenosti spet na vrhu 37 % (za 1 odstotno točko od pomladi 2022), čemur sledijo „javno zdravje“ (34 %, –1 odstotne točke), ukrepi proti podnebnim spremembam (31 %, =) ter podpora gospodarstvu in ustvarjanju novih delovnih mest (31 %, +1 odstotna točka). Boj proti revščini je večja prednostna naloga za anketirance z nižjo stopnjo izobrazbe, ki se spopadajo z večjimi finančnimi težavami. Boj proti podnebnim spremembam je, kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih raziskavah, še vedno bolj verjetno prednostna naloga za mlajše anketirance in študente. Javno zdravje (42 % do 34 %) ter migracije in azil (23 % do 11 %) so zdaj postali manj pomembni v primerjavi z jesenjo 2021.

EVROPSKE VOLITVE NA OBZORJU

Raziskava Eurobarometra za leto 2022, ki je bila izvedena eno leto in pol pred evropskimi volitvami maja 2024, obravnava tudi odnos evropskih državljanov do slednjega. Evropske volitve leta 2024 so še vedno pomembne in bistveno bolj v primerjavi z istim časom pred volitvami leta 2019.

Glasovanje na evropskih volitvah je zelo pomembno za 46 % Evropejcev, srednje pomembno do 39 %, nizko pa 14 %. Šteje se za ključno državljansko dolžnost (ocena 10) za skoraj četrtino anketirancev (24 %). Primerjava rezultatov leto in pol pred evropskimi volitvami leta 2019 in v nasprotju z njimi kaže, da se je pomen glasovanja na evropskih volitvah povečal za 4 točke, in sicer z 42 % jeseni 2017 na 46 % jeseni 2022, pri čemer so v številnih državah precejšnje razlike. Največja povečanja so na Portugalskem (+19 odstotnih točk), v Grčiji (+17 odstotnih točk), na Hrvaškem (+17 odstotnih točk) in na Češkem (+14 odstotnih točk). Deleži so se zmanjšali – na precej nižji stopnji – v Bolgariji (–5 odstotnih točk), Nemčiji (–4 odstotne točke), Franciji (–4 odstotne točke) in Litvi (–4 odstotne točke). Več kot polovica državljanov (54 %) se zanima za evropske volitve leta 2024, medtem ko jih 45 % meni, da niso na enaki ravni kot jeseni 2017, ko so znašale 55 %. Od takrat se je v večini držav precej razlikovala: najbolj narašča v Grčiji (+14 odstotnih točk), na Hrvaškem in Portugalskem (+9 odstotnih točk v obeh državah), največje zmanjšanje pa na Finskem (–14 odstotnih točk), v Estoniji (–13 odstotnih točk) in na Nizozemskem (–13 odstotnih točk). Čeprav se je verjetnost glasovanja na naslednjih evropskih volitvah od pomladi 2022 nekoliko zmanjšala, je na ravni EU na splošno še vedno visoka in znaša 67 %. Verjetnost glasovanja se giblje od 49 % v Estoniji in 51 % na Cipru do več kot osem od desetih na Švedskem (85 %), na Nizozemskem (83 %) in na Danskem (82 %).

KONTEKST

Terensko delo

Podjetje Kantar Public je med 12. oktobrom in 7. novembrom v vseh 27 državah članicah EU izvedlo terensko delo za jesensko raziskavo Eurobarometra Evropskega parlamenta za leto 2022. Za pravilno razlago rezultatov raziskave je bistveno upoštevati politični in družbeni kontekst v času terenskega dela. Vse nacionalne rezultate za vprašanja, zastavljena v tej raziskavi – in v nadaljevanju tudi evropske povprečne rezultate – je treba obravnavati ob upoštevanju razmer in javne razprave v času terenskega dela.

Ruska vojna proti Ukrajini

V javnem diskurzu v času terenskega dela je prevladovala vojna v Ukrajini, ki se je začela 24. februarja 2022, ko je ruski predsednik Vladimir Putin ukazal svojim vojakom, naj napadejo Ukrajino. Samo na začetku terenskega dela je Rusija okrepila svoje raketne in brezpilotne napade na glavno mesto Kijev in druga večja mesta. Vladimir Putin je Ukrajino obtožil napada na most, ki povezuje Krim s celinsko Rusijo. Težki zračni napadi v Kijevu, Harkovu, Lvivu in drugih ukrajinskih mestih so povzročili smrt in uničenje, pri čemer so številna mesta in vasi po vsej Ukrajini ostala brez ogrevanja, elektrike in vode, saj so bili napadi pogosto usmerjeni na ključno civilno infrastrukturo. V obdobju terenskega dela so se zaradi namernih napadov na civiliste in civilno infrastrukturo ter vse večjih dokazov o drugih vojnih zločinih povečevali pozivi glede ustanovitve posebnega sodišča za vojne zločine.

Od začetka ruske vojne za agresijo je EU Ukrajini zagotavljala humanitarno, politično, finančno in vojaško podporo. EU se je zelo hitro dogovorila o več svežnjih sankcij proti Rusiji v odgovor na invazijo,1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en ki je vključevala embargo na ruski premog in ukinitev nekaterih ruskih bank iz mednarodnega plačilnega sistema SWIFT. Voditelji in voditeljice EU so se 6. oktobra dogovorili o osmem svežnju sankcij, s čimer so se odzvali na nadaljnje stopnjevanje ruskih oblasti, vključno z nezakonito priključitvijo ukrajinskih regij Doneck, Lugansk, Zaporizhija in Kherson, ki temeljijo na navideznih „referendah“, mobilizaciji dodatnih enot in izdajanju odprtih jedrskih groženj. Osmi sveženj je med drugim uvedel nove prepovedi izvoza in uvoza, katerih namen je ruski vojski in industriji odvzeti ključne komponente in tehnologije, potrebne za vojno na ukrajinskem ozemlju. Sveženj je bil tudi podlaga za potreben pravni okvir za izvajanje zgornje meje cen nafte, ki jo predvideva skupina G7.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Poleg tega so Poljska, baltske države in Irska v času terenskega dela že predlagale deveti sveženj sankcij proti Moskvi, vključno z omejitvami za Belorusijo za podporo ruskim vojnim prizadevanjem.

Od začetka vojne je Ekipa Evropa (ki jo sestavljajo Evropska unija, države članice EU, vključno z njihovimi izvajalskimi agencijami in javnimi razvojnimi bankami, pa tudi Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj) Ukrajini namenila 19,7 milijarde evrov finančne podpore.

Velik del podpore je v obliki makrofinančne pomoči. Poleg tega so v času terenskega dela potekala prizadevanja za bolj strateški in predvidljiv pristop k finančni podpori EU Ukrajini v letu 2023. Po zasedanju Evropskega sveta 20. in 21. oktobra 2022 je Komisija predlagala sveženj podpore za Ukrajino v višini 18 milijard EUR za leto 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Predsednica Evropske komisije Von der Leyen in nemška kanclerka Scholz sta 25. oktobra v Berlinu odprla mednarodno strokovno konferenco o obnovi Ukrajine, da bi razpravljali o dolgoročni pomoči z mednarodnimi donatorji.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf EU je marca 2022 aktivirala direktivo o začasni zaščiti, ki5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians pomaga ljudem, ki bežijo pred vojno. Od takrat so ukrajinski begunci upravičeni do dovoljenja za prebivanje ter dostopa do izobraževanja in trga dela. Ta začasna zaščita je bila podaljšana oktobra in je zdaj veljavna do marca 2024.

V obdobju terenskega dela so se države EU dogovorile, da bodo skupaj usposobile 15.000 ukrajinskih vojakov na evropskih tleh, da bi zadovoljile nujne potrebe Ukrajine po vojaškem usposabljanju in državi omogočile, da brani svojo ozemeljsko celovitost in suverenost znotraj mednarodno priznanih meja. Poleg tega so bili odobreni ukrepi pomoči v okviru evropskega mirovnega instrumenta v vrednosti 16 milijonov EUR za podporo krepitvi zmogljivosti ukrajinskih oboroženih sil.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Proti koncu obdobja terenskega dela so ruske oblasti izdale opozorilo, da bo Ukrajina pripravljena sprožiti „umazano bombo“, ki jo nekateri analitiki razlagajo kot Rusijo, ki pripravlja podlago za nadaljnje stopnjevanje vojne.

Ruska vojna za agresijo je sprožila tudi motnje v kmetijski proizvodnji, dobavnih verigah in trgovini, zaradi katerih so svetovne cene hrane in gnojil dosegle raven brez primere. V soboto, 29. oktobra, je Rusija napovedala, da bo prekinila sodelovanje pri prejšnjem sporazumu o izvozu žita, ki bo orožje za hrano v svoji vojni proti Ukrajini. Vendar pa so se 2. novembra ponovno začele pošiljke žita iz Ukrajine, potem ko se je Rusija strinjala, da se bo ponovno pridružila pobudi za črnomorsko zrnje, ki jo podpirajo ZN, s čimer se je končalo odmik, ki je grozil, da bo ponovno izbruhnila svetovna prehrambena kriza, saj se številne države po vsem svetu močno zanašajo na izvoz hrane iz Ukrajine.

Evropski parlament je 19. oktobra podelil „hrabre prebivalce Ukrajine, ki jih zastopajo predsednik, izvoljeni voditelji in civilna družba“, nagrado Saharova za svobodo misli za leto 2022, ki jo Evropski parlament vsako leto podeli v čast posameznikom in organizacijam, ki branijo človekove pravice in temeljne svoboščine.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 sakharov-prize

Ekonomski kontekst

Posledice ruske vojne za agresijo proti Ukrajini so okrepile svetovno inflacijo, v skladu z gospodarsko napovedjo Evropske komisije iz jeseni 2022.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EU je zaradi svoje geografske bližine in velike odvisnosti od uvoza plina iz Rusije med najbolj izpostavljenimi razvitimi gospodarstvi. Kriza oskrbe z energijo prispeva k že obstoječim inflacijskim pritiskom in ozkim grlom v oskrbovalni verigi, ki sta jih med drugim povzročila pandemija COVID-19 in kitajska politika ničelne stopnje COVID-19.

Vsi ti dejavniki zmanjšujejo kupno moč gospodinjstev in vplivajo na proizvodnjo. Gospodarsko razpoloženje je izrazito padlo. Rast naj bi se ob prelomu leta znatno zmanjšala, kar bo več držav članic pahnilo v recesijo, napoveduje poročilo o napovedi.

Podobno je Mednarodni denarni sklad (MDS) v svojem poročilu World Economic Outlook (World Economic Outlook)9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 poudaril, da obstaja vse večje tveganje, da bo svetovno gospodarstvo naslednje leto zdrsnilo v recesijo. Svetovna gospodarska aktivnost doživlja široko in ostrejšo upočasnitev, kot je bilo pričakovano, pri čemer je stopnja inflacije višja kot v več desetletjih. Kriza življenjskih stroškov, zaostritev finančnih pogojev v večini regij, invazija Rusije na Ukrajino in dolgotrajna pandemija COVID-19 močno vplivajo na obete. Svetovna rast naj bi se upočasnila s 6,0 odstotka v letu 2021 na 3,2 odstotka v letu 2022 in 2,7 odstotka v letu 2023. To je najšibkejši profil rasti od leta 2001, razen svetovne finančne krize in akutne faze pandemije COVID-19. V poročilu Mednarodnega denarnega sklada je nadalje navedeno, da je šok zaradi energetske krize v Evropi strukturni in zato verjetno ne bo uspešen pojav.

Po podatkih Eurostata, statističnega urada Evropske unije, je medletna stopnja inflacije v euroobmočju oktobra 2022 znašala 10,6 %, potem ko je septembra znašala 9,9 %. V oktobru je najvišji prispevek k medletni stopnji inflacije v euroobmočju izhajal iz energentov (+4,44 odstotne točke), sledile pa so jim hrana, alkohol in tobak (+2,74 odstotne točke). Medletna inflacija v Evropski uniji je oktobra 2022 znašala 11,5 %, kar je več kot septembra 10,9 %. Leto prej je bila stopnja 4,4 %. Najnižje letne stopnje so bile zabeležene v Franciji (7,1 %), Španiji (7,3 %) in na Malti (7,4 %). Najvišje letne stopnje so bile zabeležene v Estoniji (22,5 %), Litvi (22,1 %) in na Madžarskem (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Učinki inflacije se vse bolj odražajo v nakupnih navadah potrošnikov, saj ljudje opustijo počitnice ali določene dejavnosti, iščejo več kupčij in kupujejo cenejše izdelke.

Evropska centralna banka (ECB) je 27. oktobra zvišala obrestne mere za 0,75 odstotne točke na najvišjo raven po letu 2009, s čimer je izvedla tretji večji dvig obrestne mere.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Referenčna obrestna mera ECB zdaj znaša 2 %.

Kljub zahtevnemu okolju jetrg še naprej močno deloval, pri čemer je zaposlenost najvišja v zadnjih desetletjih. Zaradi močne gospodarske rasti, do katere je prišlo zaradi olajševanja ukrepov zaradi COVID-19, sta v prvi polovici leta 2022 zaposlili neto dva milijona ljudi, s čimer se je število zaposlenih v EU povečalo na 213,4 milijona. Stopnja brezposelnosti je septembra ostala rekordno nizka, in sicer 6,0 %. Pričakuje se, da se bodo trgi dela na upočasnitev gospodarske aktivnosti odzvali z zamikom, vendar bodo ostali odporni. Rast zaposlenosti v EU naj bi v letu 2022 znašala 1,8 %, nato pa naj bi se leta 2023 ustavila, v letu 2024 pa se zmerno povečala do 0,4 %.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media Septembra 2022 je bila sezonsko prilagojena stopnja brezposelnosti v euroobmočju 6,6 %, kar je manj kot avgusta 2022 6,7 %, potem ko je septembra 2021 znašala 7,3 %. Stopnja brezposelnosti v EU je septembra 2022 znašala 6,0 %, kar je stabilno v primerjavi z avgustom 2022 in se je s 6,7 % septembra 2021 zmanjšalo.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Na splošnoje gospodarski obeti še vedno obkroženi z izjemno stopnjo negotovosti, saj se ruska vojna proti Ukrajini nadaljuje in možnosti za nadaljnje gospodarske motnje še zdaleč niso izčrpane. Največja grožnja je posledica neugodnih gibanj na trgu s plinom in tveganja pomanjkanja, zlasti pozimi 2023–24.

Zakonodajni okvir na ravni EU

Za obdobje terenskega dela je bila značilna stalna razprava med vsemi zakonodajnimi akterji o tem, kako se spopasti z energetsko krizo, s katero se sooča EU. Predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen je 18. oktobra predstavila novo nujno uredbo za odpravo visokih cen plina v EU in zagotovitev zanesljivosti oskrbe v prihodnjih zimskih mesecih. V osnutku zakonodaje so bili predlagani načrti za vzpostavitev skupnih nabav plina in določena solidarnostna pravila med državami članicami, da bi se spopadle z morebitnim pomanjkanjem. Komisija je predlagala tudi razvoj nove referenčne vrednosti za trgovanje s plinom za UZP pred aprilom 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Vendar sveženj Komisije ni vključeval takojšnje omejitve cen plina zaradi političnih nesoglasij med državami članicami in pomislekov glede posledic za zanesljivost oskrbe.

Izvršni podpredsednik Timmermans je 26. oktobra predstavil zakon o čistejšem zraku in vodi. Evropska komisija je kot „začasni“ cilj predlagala zmanjšanje letne mejne vrednosti za dušikov oksid s 40 na 20 mikrogramov, cilj ničelnega onesnaževanja zraka pa naj bi bil dosežen najpozneje do leta 2050. Evropski svet in Parlament sta 27. oktobra potrdila predlog Komisije o emisijskih standardih za nova vozila, vključno s koncem motorjev z notranjim zgorevanjem do leta 2035, kar je pomemben korak k doseganju podnebnih ciljev EU.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Evropska komisija je 12. oktobra priporočila EU-27, naj Bosni in Hercegovini podeli status kandidatke za članstvo v EU, 18. oktobra pa je Evropski parlament pozval Svet Evropske unije, naj do konca leta 2022 sprejme sklep o pristopu Romunije in Bolgarije k schengenskemu območju.16 kategorija:Športneprireditve

Razprave in pogajanja s Poljsko in Madžarsko o pogojevanju s pravno državo za izplačilo sredstev EU so se v obdobju terenskega dela nadaljevale.

Drugi pomembni dogodki na nacionalni ali mednarodni ravni

V Iranu je smrt 22-letne kurdske ženske Jine Mahse Amini v policijskem priporu sprožila demonstracije in njihovo nasilno zatiranje. Protesti, ki so jih večinoma vodile ženske in šolarke, so se v času terenskega dela nadaljevali.

Priprave na konferenco COP 27 o podnebnih spremembah, ki se je začela 6. novembra v Šarm el Šejku/Egiptu, so potekale v obdobju terenskega dela. V pripravah na konferenco sta Svetovna meteorološka organizacija (WMO) in storitev EU za podnebne spremembe Copernicus objavila poročilo, v katerem navajata, da so se temperature v Evropi v zadnjih 30 letih zvišale za več kot dvakrat več od svetovnega povprečja in da je regija najhitreje segrevanja na planetu.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Podnebni aktivisti „zadnje generacije“ so opozorili na uničujoče posledice podnebnih sprememb z vandalizacijo umetniških del, blokiranjem cest in vključevanjem v druge ukrepe civilne neposlušnosti.

Kitajski predsednik Xi Jinping si je po tedenskem kongresu komunistične partije zagotovil tretji mandat kitajskega voditelja. Promoviral je tudi nekaj svojih najbližjih zaveznikov komunistične partije in utrdil svoj položaj.

30. oktobra je v Pragi več deset tisoč Čehov protestiralo proti naraščajočemu ekstremizmu in populizmu, dva dni po tem, ko je koalicija skrajno desničarskih političnih gibanj, obrobnih skupin in komunistične stranke protestirala na istem mestu. Mnogi v množici so izrazili podporo Ukrajini v vojni proti Rusiji, v nasprotju s prejšnjim protestom, ko so udeleženci, ki nasprotujejo Evropski uniji in Natu, pozvali k neposrednim pogovorom z Moskvo o oskrbi s plinom.

V Veliki Britaniji je konservativna premierka Liz Truss napovedala odstop po samo 45 dneh mandata, 25. oktobra pa jo je nasledil Rishi Sunak, ki je postal prvi britanski premier z indijsko dediščino.

Volitve

Tik pred terenskim delom so v Latviji in Bolgariji potekale parlamentarne volitve.

Parlamentarne volitve so v Latviji potekale 1. oktobra 2022 po koncu 13. mandata, izvoljenega leta 2018. Stranka Nove enotnosti sedanjega predsednika vlade Krišjānisa Kariнša je prejela najvišji odstotek glasov (19 %) in osvojila največ sedežev (26). Predsednik Egils Levits je 3. oktobra 2022 Kariнš pooblastil za vodenje razprav za oblikovanje koalicijske vlade. 59 % upravičenih volivcev je oddalo svoje glasove v primerjavi s 55 % na prejšnjih volitvah.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

V Bolgariji so 2. oktobra 2022 potekale predčasne parlamentarne volitve. Predčasne volitve so bile razpisane po padcu petkovske vlade, štiristrankarske koalicije, junija 2022. To so bile tretje parlamentarne predčasne volitve od leta 2021, prejšnje volitve pa so potekale aprila, julija in novembra 2021. GERB in njen dolgoletni vodja Bojko Borisov sta zmagala na zadnjih volitvah, vendar je novi parlament še vedno razdrobljen, politične razmere v državi pa so nestabilne. Zaradi stalne politične krize in nestabilnosti se je udeležba po vsej državi zmanjšala na 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Predsedniške volitve v Avstriji: 9. oktobra je bil nekdanji Aleksander Van der Bellen v prvem krogu ponovno izvoljen za predsednika Avstrije. Van der Bellen se je v svoji kampanji osredotočil na „varno izbiro v nevihtnih časih“.

Van der Bellen je osvojil svoj drugi šestletni mandat s 56,7 % glasov. Na glasovanju je bilo šest drugih kandidatov, med katerimi je bil drugi desničar Walter Rosenkranz (FPÖ) s 17,7 % glasov. Vsi ostali kandidati so dosegli manj kot 10 %. Udeležba je bila 65,2-odstotna.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Predsedniške volitve v Sloveniji: 23. oktobra je konservativni zunanji minister Anže Logar (34 %) zmagal v prvem krogu predsedniških volitev proti odvetniku Nataši Pirc Musar (26,9 %), levičarski nekdanji informacijski komisarki. Kandidat Milan Brglez (15,45 %) se je uvrstil na tretje mesto med sedmimi kandidati, sledijo kandidati Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) in Miha Kordiš (2,81 %). Udeležba je znašala 51,7 %. Na referendumu 1. novembra jezmagala Nataša Pirc Musar, ki je postala prva predsednica Slovenije.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamentarne volitve na Danskem: Na Danskem so 1.novembra 2022 potekale parlamentarne volitve. Premier Mette Frederiksen in njena socialdemokratska stranka sta v 20 letih dosegli enega svojih najboljših rezultatov s 27,5 % glasov in dobili 50 sedežev, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 kar kljub kontroverzni odločitvi Frederiksena, da izloči vso kuno med pandemijo, ki je sprožila predčasne volitve. Močna predstavitev Socialdemokratske stranke, ki je vodila levičarski blok, da bi zagotovila 90 sedežev, potrebnih za večino v parlamentu s 179 sedeži, je ovirala Frederiksenov načrt, da prekine bloke in oblikuje veliko koalicijo čez tradicionalno levo-desno ločnico, pri čemer trdi, da je v času mednarodne negotovosti potrebna politična enotnost. Volitve so bile le nekaj tednov po sabotaži dveh plinovodov, ki prenašata plin iz Rusije v Nemčijo skozi danske vode, kar je vplivalo na občutek varnosti med Danci. Poleg tega so bila pomembna vprašanja v kampanjah domača vprašanja, vključno z znižanjem davkov in potrebo po boju proti inflaciji in naraščajočim cenam energije. Nekoč ključna tema je bilo priseljevanje manj tema, deloma zato, ker so socialni demokrati težko stališče do migracij prikrajšali za desničarske stranke možnega shoda. Volilna udeležba je znašala 84,1 %. Pogajanja za oblikovanje vlade so v času terenskega dela potekala.

Prva italijanska predsednica vlade: 22. oktobra je bila Giorgia Meloni imenovana za premierko, potem ko so njeni skrajno desničarski bratje Italije zmagali na volitvah pred septembrom 2022. Desničarska koalicija (vključno z Lega in Forzo Italia) je po volitvah zmagala, 44 % glasov in Melonijeva stranka pa 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Premier Meloni je 3. novembra odpotoval v Bruselj, da bi se srečal z najvišjimi institucionalnimi predstavniki EU, vključno s predsednico Evropske komisije von der Leyen, predsednikom Evropskega sveta Michelom in predsednikom Evropskega parlamenta Metsoli. Na svojih srečanjih je premier Meloni opozoril, da se je stališče Italije do migracij spremenilo, in opozoril, da je obramba zunanjih meja postala glavna prednostna naloga.

Madžarska vlada je 15. oktobra objavila nacionalno posvetovalno raziskavo, v kateri je državljane pozvala, naj se strinjajo ali ne strinjajo z vladnim nasprotovanjem politiki sankcij EU proti Rusiji zaradi invazije na Ukrajino. Predsednik vlade Viktor Orban je pogosto nasprotoval sankcijam.

METODOLOGIJA

Metodologija, uporabljena za to raziskavo

Metodologija, uporabljena v jesenskem Eurobarometru za leto 2022, ki je bila izvedena v valu 98.1, je metodologija raziskav Eurobarometra, ki so bile izvedene za Generalni direktorat Evropskega parlamenta za komuniciranje (Oddelek za spremljanje javnega mnenja). Raziskavo je med 12. oktobrom in 7. novembrom 2022 izvedel Kantar Public v vseh 27 državah članicah EU. Skupno je bilo opravljenih 26 431 intervjujev. Rezultati EU so bili ponderirani glede na število prebivalcev v vsaki državi.

Raziskave Eurobarometra se izvajajo osebno v domovih ljudi ali na njihovem pragu v nacionalnem jeziku. V vseh državah je bil uporabljen CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

Na Danskem in Češkem so bili nekateri intervjuji opravljeni z računalniško podprtim video intervjujem (CAVI). Anketiranec vprašalnik upravlja anketirancu prek videoposnetka, kjer si lahko oba dela ogledata drug drugega: pogoji intervjujev so zelo podobni tistim iz oči v oči.

Jama

V tej raziskavi je več vprašanj o trendih primerjanih s Parlemeterom Evropskega parlamenta spomladi 2022 iz vala Eurobarometra 97.3, ki je bil izveden aprila in maja 2022. Zaradi COVID-19 ni bilo mogoče opraviti osebnih razgovorov v vseh državah. Takrat so bili v Belgiji, na Češkem, Danskem, v Estoniji, na Malti, v Latviji, na Nizozemskem, v Sloveniji, na Finskem in Švedskem osebni razgovori dopolnjeni s spletnimi razgovori.

Nekatera druga vprašanja se primerjajo s Parlemeterom Evropskega parlamenta jeseni 2021 iz vala Eurobarometer 96.2, ki je bil izveden novembra in decembra 2021. Takrat so bili v Belgiji, na Češkem, Danskem, Malti, v Sloveniji in na Finskem osebni intervjuji dopolnjeni s spletnimi razgovori. V Latviji so bili vsi intervjuji opravljeni na spletu.

Ta sprememba načina lahko vpliva na rezultate, zlasti pri vprašanjih s spontanimi odločitvami. Te kode se po definiciji ne prikažejo na prvem zaslonu, ki se prikaže respondentu, ampak se prikažejo na drugem zaslonu le, če se respondent odloči, da ne bo izbral enega od prvotno pozvanih elementov. Posledično spontane odgovore izberejo le tisti, ki sodelujejo v raziskavi na spletu.

To je pomembno upoštevati pri analizi evolucije.

Kljub temu ima nacionalni razvoj več razlag, pri čemer imajo pomembno vlogo vsebinske spremembe.

V skladu s splošno uredbo EU o varstvu podatkov so bili anketiranci vprašani, ali se strinjajo z vprašanjem, ki bi se lahko štelo za „občutljivo“.

Opomba: V tem poročilu se države EU sklicujejo na njihovo uradno okrajšavo. Okrajšave, uporabljene v tem poročilu, ustrezajo:

Belgija	POSTANITE	Litva	LT
Bolgarija	BG	Luksemburg	LU
Češka	CZ	Madžarska	GDČ.
Danska	DK	Malta	MT
Nemčija	DE	Nizozemska	NL
Estonija	E-POŠTA	Avstrija	NA
Irska	IE	Poljska	PL
Grčija	EL	Portugalska	PT
Španija	ES	Romunija	RO
Francija	FR	Slovenija	SI
Hrvaška	HR	Slovaška	SK
Italija	VSE JE V REDU.	Finska	FI
Republika Ciper	CY*	Švedska	SE
Latvija	LV

Evropska unija – tehtano povprečje za 27 držav članic EU27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, TJ., NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT euroobmočje

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE zunaj evroobmočja

* Ciper kot celota je ena od 27 držav članic Evropske unije. Vendar je bil pravni red Skupnosti začasno ukinjen v delu države, ki ni pod nadzorom vlade Republike Ciper. Iz praktičnih razlogov so v kategorijo „CY“ in v povprečje EU-27 vključeni samo razgovori, opravljeni v delu države, ki je pod nadzorom vlade Republike Ciper.

I. IZZIVI ZA EVROPSKE DRŽAVLJANE

1.1 Trenutne skrbi državljanov

Prvo poglavje poročila obravnava pomisleke državljanov EU ter njihovo dojemanje trenutnih razmer v EU, njihovi državi in njihovem življenju. Kaže, da obstajajo številna vprašanja, ki skrbijo Evropejce, predvsem naraščajoči življenjski stroški, pa tudi revščina, podnebne spremembe in vojna na meji EU. To vpliva na to, kako vidijo sedanje razmere v njihovi državi in EU. V zadnjem letu je bilo opaziti nekaj pretresov v obetih državljanov, vendar kljub temu, da so bili manj pozitivni, kot so bili pred šestimi meseci, odnosi ostajajo odporni in optimizem v prihodnosti EU ostaja visok.

Evropski državljani pravijo, da so zaskrbljeni zaradi številnih različnih vprašanj, pri čemer jih je vsaj šest od desetih izjavilo, da so zelo ali rahlo zaskrbljeni zaradi vsakega od osmih vprašanj, vključenih v vprašanje.

Predvsem so anketiranci zaskrbljeni zaradi naraščajočih življenjskih stroškov, na primer zaradi višjih cen hrane in energije (93 %, vključno s 63 %, ki so „zelo zaskrbljeni“). Obstajajo tri druga vprašanja, za katera vsaj osem od desetih državljanov pravi, da jih skrbi: revščina in socialna izključenost (82 %, vključno s 45 % „zelo zaskrbljenih“), podnebne spremembe (81 %, vključno s 46 % „zelo zaskrbljenih“) in širjenje vojne v Ukrajini v druge države (81 %, vključno z 42 % „zelo zaskrbljenih“). Poleg tega je najmanj sedem od desetih zaskrbljenih zaradi nevarnosti jedrske nesreče (74 %), tveganj za skupne evropske vrednote, kot sta svoboda in demokracija (72 %) ter migracij (70 %).

Naraščajoči življenjski stroški, na primer naraščanje cen hrane in energije Revščina in socialna izključenost Podnebne spremembe Širjenje vojne v Ukrajini v druge države Nevarnost jedrske nesreče Tveganja za naše skupne evropske vrednote, kot sta svoboda in demokracija Migracije Širjenje nalezljivih bolezni, kot so COVID-19 ali opice Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in za vaše bližnje? (V % – EU-27) V vsaki državi več kot sedem od desetih vprašanih meni, da so zaskrbljeni zaradi naraščajočih življenjskih stroškov, skoraj vsi anketiranci pa so zaskrbljeni v Grčiji (100 %), Cipru (99 %), Italiji in na Portugalskem (obe 98 %). Več kot osem od desetih jih je „zelo zaskrbljenih“ v Grčiji (86 %), Cipru (85 %) in na Portugalskem (84 %). Anketiranci so najmanj zaskrbljeni zaradi naraščajočih življenjskih stroškov na Švedskem (74 %), na Danskem (77 %), na Nizozemskem (81 %) in v Romuniji (82 %).

V državah članicah obstaja splošna zaskrbljenost zaradi revščine in socialne izključenosti. V petih državah je več kot devet od desetih vprašanih zaskrbljenih zaradi tega: Grčija (97 %), Portugalska (95 %), Ciper (94 %), Španija (93 %) in Italija (92 %). V sedmih državah je več kot polovica vprašanih „zelo zaskrbljenih“, ki jih vodijo Portugalska (75 %), Grčija (74 %) in Ciper (71 %).

Zemljevid (V % – skupaj „Worried“) Zemljevid Legenda QA18.4 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? Naraščajoči življenjski stroški, na primer naraščanje cen hrane in energije (% – Skupaj „Worried“) Nasprotno pa to velja za manj kot polovico anketirancev na Švedskem (48 %), delež pa je manjši od sedmih od desetih na Danskem (53 %), Češkem (65 %) in Estoniji (67 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.8 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? (% – revščina in socialna izključenost) Na splošno 81 % državljanov EU meni, da so zaskrbljeni zaradi podnebnih sprememb. To velja za več kot polovico anketirancev v skoraj vsaki državi, največji delež pa je bil zabeležen na Malti (93 %), v Italiji in na Portugalskem (v obeh 92 %). Izjema je Estonija, kjer je manj kot polovica anketirancev (44 %) zaskrbljenih zaradi podnebnih sprememb. Delež, ki pravi, da so „zelo zaskrbljeni“, je najvišji na Cipru (68 %), Malti (62 %), Franciji in na Portugalskem (obe 59 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.1 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in za vaše bližnje? (% – podnebne spremembe)

Vsaj šest od desetih vprašanih v vsaki državi pravi, da so zaskrbljeni zaradi širjenja vojne v Ukrajini v druge države. Največji deleži so zabeleženi na Malti (93 %), Poljskem, Portugalskem (91 %) in Litvi (90 %), najnižji deleži pa so na Nizozemskem (62 %), na Danskem (65 %) in na Švedskem (67 %). Anketiranci najverjetneje pravijo, da so „zelo zaskrbljeni“ zaradi širjenja vojne v druge države na Portugalskem (66 %), Malti (63 %), Cipru (62 %) in Latviji (60 %).

Zemljevid Legenda QA18.5 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? Širjenje vojne v Ukrajini v druge države (% – Skupaj „Worried“) Anketiranci na Malti najverjetneje pravijo, da so zaskrbljeni zaradi tveganja jedrske nesreče (93 %), sledijo pa jim tisti na Portugalskem (89 %), v Italiji in Litvi (obe 88 %). Na Cipru kar 70 % vprašanih pravi, da so „zelo zaskrbljeni“. Na Švedskem je manj kot polovica (47 %) zaskrbljena zaradi tveganja jedrske nesreče, delež pa je razmeroma nizek tudi na Nizozemskem (54 %), Danskem (55 %) in Finskem (58 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.3 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? (% – tveganje jedrske nesreče) Več kot polovica vprašanih v vsaki državi pravi, da so zaskrbljeni zaradi tveganj za naše skupne evropske vrednote, kot sta svoboda in demokracija. Najmanj osem od desetih jih je zaskrbljenih na Madžarskem (85 %), Portugalskem (82 %), Cipru (81 %), Italiji in na Poljskem (obe 80 %), medtem ko je ta delež najnižji v Estoniji (53 %), na Danskem in Nizozemskem (oba 57 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.7 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? (% – tveganja za naše skupne evropske vrednote, kot sta svoboda in demokracija) Med državami članicami obstajajo velike razlike v deležu anketirancev, ki pravijo, da so zaskrbljeni zaradi migracij. To je največ na Cipru (93 %), Malti (92 %), Grčiji (86 %), Italiji (83 %) in na Portugalskem (81 %). Dejansko je več kot polovica vprašanih „zelo zaskrbljena“ zaradi migracij na Cipru (80 %), Malti (58 %) in Grčiji (53 %).

Nasprotno pa je manj kot polovica vprašanih zaskrbljena zaradi migracij na Danskem (37 %) in na Švedskem (45 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.2 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? (% – migracija) Med državami članicami obstajajo velike razlike v deležu anketirancev, ki pravijo, da so zaskrbljeni zaradi širjenja nalezljivih bolezni, kot so COVID-19 ali opice. To je največ v Italiji (85 %), na Portugalskem (83 %), Cipru (79 %) in na Madžarskem (78 %). Nasprotno pa to velja za manj kot polovico anketirancev na Danskem (29 %), Švedskem (33 %), Nizozemskem (37 %), Estoniji (42 %) in Nemčiji (47 %).

Socialno-demografska analiza kaže, da so ženske bolj zaskrbljene kot moški glede večine vprašanj. Na primer, 78 % žensk je zaskrbljenih zaradi nevarnosti jedrske nesreče v primerjavi z 69 % moških. Obstajajo tudi očitne razlike v zvezi s širjenjem vojne v Ukrajini v druge države (84 % v primerjavi z 78 %), širjenjem nalezljivih bolezni (67 % v primerjavi z 59 %), tveganji za naše skupne evropske vrednote (75 % v primerjavi z 69 %) ter revščino in socialno izključenostjo (84 % v primerjavi z 79 %).

Skupaj „Zaskrbljeno“ Skupaj „brez skrbi“ Ne znajo QA18.6 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in tistih vaših bližnjih? (% – širjenje nalezljivih bolezni, kot so COVID-19 ali opice) V večini primerov so starejši bolj zaskrbljeni kot mlajši. Razlika je največja v zvezi z migracijami: med osebami, starimi 55 let, jih je 74 % zaskrbljenih zaradi migracij, vendar se ta delež stalno zmanjšuje, in sicer 61 % med osebami, starimi od 15 do 24 let. Obstajata dve izjemi od tega splošnega vzorca. Mlajši ljudje so nekoliko bolj zaskrbljeni zaradi podnebnih sprememb (84 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi z 81 % v starejših starostnih skupinah), medtem ko so vse starostne skupine enako zaskrbljene zaradi naraščajočih življenjskih stroškov.

Anketiranci, ki so prej zapustili izobraževanje, so bolj verjetno zaskrbljeni zaradi večine vprašanj. To je najbolj jasno razvidno v zvezi s širjenjem nalezljivih bolezni. Med tistimi, ki so končali izobraževanje pri starosti 15 let ali manj, jih je 76 % zaskrbljenih zaradi tega vprašanja, v primerjavi s 66 % tistih, ki so zapustili izobraževanje, starih od 16 do 19 let, in 56 % tistih, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več. Podoben vzorec velja tudi za širjenje vojne v Ukrajini v druge države, revščino in socialno izključenost, migracije in nevarnost jedrske nesreče.

Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, so manj verjetno zaskrbljeni zaradi več vprašanj. 78 % jih je na primer zaskrbljenih zaradi revščine in socialne izključenosti, v primerjavi z 88 % tistih, ki občasno težko plačujejo račune, in 91 % tistih, ki imajo težave večino časa. Enak vzorec velja tudi za skrbi glede migracij, tveganja za naše skupne evropske vrednote, širjenje vojne v Ukrajini v druge države in širjenje nalezljivih bolezni.

Če imajo anketiranci pozitivno mnenje o Evropskem parlamentu, so bolj verjetno zaskrbljeni zaradi podnebnih sprememb kot tisti, katerih podoba Evropskega parlamenta je negativna (88 % v primerjavi z 71 %). Enak vzorec se v manjši meri uporablja za širjenje vojne v Ukrajini v druge države (82 % v primerjavi s 77 %) in širjenje nalezljivih bolezni (65 % v primerjavi z 59 %). Nasprotno pa je manj verjetno, da bodo tisti, ki imajo pozitivno podobo Evropskega parlamenta, zaskrbljeni zaradi migracij (67 % v primerjavi s 76 % tistih z negativno podobo Evropskega parlamenta). Nazadnje, državljani, ki so bolj zaskrbljeni zaradi revščine in socialne izključenosti ter življenjskih stroškov, si bolj verjetno želijo, da bi imel Evropski parlament pomembnejšo vlogo.

QA18 V kolikšni meri ste trenutno zaskrbljeni ali ne glede vsakega od naslednjih vprašanj za vaše življenje in za vaše bližnje? (V % – EU-27)

Podnebne spremembe	Migracije	Nevarnost jedrske nesreče	Naraščajoči življenjski stroški, na primer naraščanje cen hrane in energije	Širjenje vojne v Ukrajini v druge države	Širjenje nalezljivih bolezni, kot so COVID-19 ali opice	Tveganja za naše skupne evropske vrednote, kot sta svoboda in demokracija	Revščina in socialna izključenost
EU27	81	70	74	93	81	62	72	82
Spol
Moški	80	68	69	92	78	59	69	79
Ženska	82	71	78	94	84	67	75	84
Starost
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	81	77	81	96	88	76	75	89
„16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Še vedno študiram	85	59	65	92	76	55	65	79
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	77	75	80	96	86	66	75	91
Od časa do časa	83	75	79	95	84	71	78	88
Skoraj nikoli	81	65	69	91	78	58	69	78
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	88	67	74	92	82	65	74	82
Nevtralna	80	69	73	93	81	62	70	82
Negativno	71	76	73	94	77	59	74	84
Vloga Evropskega parlamenta
Pomembnejša	87	68	76	93	83	66	75	84
Manj pomembno	71	74	72	91	78	58	70	80
Brez sprememb	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Odnosi do prihodnosti

Kot je opisano v prejšnjem oddelku, so državljani zaskrbljeni zaradi vrste trenutnih vprašanj. Zato ni presenetljivo, da se je delež državljanov, ki menijo, da gre v pravo smer v EU, od aprila do maja 2022 zmanjšal. Približno tri od desetih (31 %) imajo pozitivno mnenje o usmeritvi EU, kar pomeni zmanjšanje za 12 odstotnih točk. Delež tistih, ki čutijo, da gredo stvari v napačno smer, se je povečal za 11 točk na 51 %. Te spremembe so obrnile pozitiven premik med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022, zato je položaj zdaj podoben kot pred letom dni.

Ne znajo 9 (=) Niti enega niti drugega (spontano) 9 (+1) Stvari gredo v napačno smer 51 (+11) Stvari gredo v pravo smer 31 (-12) (Oktober/november 2022 – april/maj 2022) D73.2 – Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? Evropska unija (% – EU-27) Državljani so postali tudi manj optimistični glede smeri, v katero gre njihova država. Približno ena četrtina (24 %, –13 odstotnih točk od aprila do maja 2022) meni, da je njihova država usmerjena v pravo smer. Jasna večina (62 %) zdaj misli, da gre stvari v napačno smer, povečanje za 13 odstotnih točk od aprila do maja 2022 in najvišji delež doslej.

Na splošno so anketiranci glede usmeritve EU še vedno bolj pozitivni kot smer njihove države (31 % v primerjavi s 24 %), ki se nadaljuje z dolgoročnejšim trendom.

Ne znajo 6 (=) Niti enega niti drugega (spontano) 8 (=) Stvari gredo v napačno smer 62 (+13) Stvari gredo v pravo smer 24 (-13) (Oktober/november 2022 – april/maj 2022) D73.1 – Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? (NAŠA DRŽAVA) (% – EU-27) Državljani so bolj pozitivni, če svoje življenje obravnavajo osebno, čeprav so stališča o tem ukrepu v zadnjih šestih mesecih postala bolj negativna. Več kot šest od desetih (63 %) meni, da stvari v njihovem osebnem življenju gredo v pravo smer (-7 odstotnih točk od aprila do maja 2022), medtem ko 24 % (+4 odstotne točke) pravi, da gredo stvari v napačno smer.

Ne znajo 5 (+1) Niti enega niti drugega (spontano) 8 (°2) Stvari gredo v napačno smer 24 (+4) Stvari gredo v pravo smer 63 (-7) (Oktober/november 2022 – april/maj 2022) D73.4- Ali bi zdaj rekli, da stvari na splošno gredo v pravo smer ali v napačno smer, v...? Osebno življenje (% – EU-27) Samo v treh državah članicah večina vprašanih meni, da se stvari v njihovi državi odvijajo v pravi smeri: Luksemburg, Malta (65 %) in Irska (46 %). V preostalih 24 državah večina meni, da gre stvari v njihovi državi v napačno smer, pri čemer je ta pogled najbolj razširjen na Slovaškem, v Španiji (obe 72 %), na Hrvaškem (71 %), v Franciji in na Poljskem (obe 70 %).

V vseh 27 državah članicah EU so anketiranci od aprila do maja 2022 postali manj optimistični, čeprav je zmanjšanje v Grčiji in na Hrvaškem majhno (manj kot tri odstotne točke). V štirih državah se je delež tistih, ki menijo, da gredo stvari v pravo smer v njihovi državi, zmanjšal za več kot 20 odstotnih točk: Danska (29 %, –31 odstotnih točk), Portugalska (30 %, –25 odstotnih točk), Estonija (29 %, –22 odstotnih točk) in Belgija (24 %, –21 odstotnih točk).24 V celotnem poročilu se sprememba iz prejšnjega vala šteje za pozitivno ali negativno spremembo, če znaša ±3 odstotne točke ali več. Sprememba za manj kot 3 odstotne točke se šteje za stabilno ali brez spremembe.

Zaradi teh sprememb je negativno mnenje zdaj večinsko mnenje na Danskem, v Nemčiji, Estoniji, Latviji, Litvi, na Portugalskem, v Sloveniji in na Finskem.

D73.1 Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? (NAŠA DRŽAVA) (%)

EU27	HR	EL	MT	NA	BG	LU	SK	VSE JE V REDU.	CY	LV	ES	RO	SI	CZ	FR	PL	LT	NL	DE	IE	GDČ.	FI	SE	POSTANITE	E-POŠTA	PT	DK
Stvari gredo v pravo smer	Okt/Nov 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ Apr/maj 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Stvari gredo v napačno smer	Okt/Nov 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ Apr/maj 2022	(13)	*2	ŠT. 4	V1	*2	5)	3)	10	7	14	1	12	10	*2	11	18	15	20	17	18	15	19)	16	14	17	20	20	20
Niti enega niti drugega (spontano)	Okt/Nov 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ Apr/maj 2022	=	V1	V2	3)	*2	V2	*2	V4	V3	V6	5)	V2	I.I.	ŠT. 6	*2	V2	=	V3	1	1	5)	1	=	3)	*2	V3	=	9
Ne znajo	Okt/Nov 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ Apr/maj 2022	=	=	=	1	=	*2	=	=	3)	V1	*2	=	V1	*2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	ŠT. 4	3)	*2	5)	5)	*2

V petih državah večina vprašanih meni, da gre vse v pravo smer v EU: Malta (65 %), Luksemburg, Irska (48 %), Latvija (47 %) in Litva (40 %). Mnenje je razdeljeno na Portugalskem (35 % v pravo smer v primerjavi s 35 % napačno smerjo). V preostalih 21 državah anketiranci najverjetneje pravijo, da se stvari v EU premikajo v napačno smer, zlasti v Grčiji, Belgiji (oboje 62 %) in Španiji (60 %).

Na Malti se je optimizem, da gredo stvari v pravo smer v EU, od aprila do maja 2022 povečal (65 %, +3 odstotne točke). Vendar se je optimizem zmanjšal v 23 državah članicah, zlasti na Danskem (31 %, –26 odstotnih točk), Portugalskem (35 %, –23 odstotnih točk), Estoniji (29 %, –21 odstotnih točk) in Belgiji (25 %, –20 odstotnih točk). Rezultati so ostali stabilni v drugih treh državah.

Zaradi teh sprememb je negativno mnenje večinsko mnenje v Bolgariji, na Danskem, v Nemčiji, Estoniji, na Nizozemskem, Poljskem, Portugalskem, v Sloveniji, na Finskem in Švedskem.

D73.2 Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? Evropska unija (%)

EU27	MT	BG	EL	KAJ JE TO?	SK	LU	RO	HR	CY	ES	VSE JE V REDU.	CZ	PL	L▼	FR	GDČ.	SI	LT	NL	DE	IE	FL	SE	POSTANITE	E-POŠTA	PT	DK
Stvari gredo v pravo smer	Okt/Nov 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ Apr/maj 2022	▼12	3)	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Stvari gredo v napačno smer	Okt/Nov 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ Apr/maj 2022	11	▼5	*2	5)	=	3)	5)	ŠT. 6	ŠT. 4	9	9	10	10	7	*2	18	12	ŠT. 4	15	9	15	12	12	5)	15	17	16	12
Niti enega niti drugega (spontano)	Okt/Nov 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ Apr/maj 2022	1	=	▼1	▼3	1	▼4	1	=	=	▼2	▼1	▼3	*2	1	3)	▼2	1	ŠT. 6	1	ŠT. 6	=	ŠT. 4	3)	5)	*2	▼2	*2	11
Ne znajo	Okt/Nov 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B‘	8
Δ Apr/maj 2022	=	*2	=	▼1	1	L4	▼2	=	3)	=	=	1	▼2	=	ŠT. 6	▼4	▼1	ŠT. 4	▼1	1	1	1	ŠT. 4	8	3)	ŠT. 6	5)	3)

V vsaki državi članici večina vprašanih meni, da gre vse v pravo smer v njihovem osebnem življenju. Anketiranci bodo to najverjetneje povedali v Luksemburgu (82 %), na Irskem in Švedskem (obe 80 %), manj kot polovica pa jih meni, da gre njihovo življenje v pravo smer na Portugalskem (46 %), Poljskem (47 %) in Romuniji (49 %).

V dveh državah se je optimizem, da gre stvari v pravo smer v osebnem življenju anketirancev, od aprila do maja 2022 povečal: Slovaška (60 %, +4 odstotne točke) in Avstrija (71 %, +3 odstotne točke). V 23 državah se je zmanjšal delež, ki meni, da gre njihovo življenje v pravo smer, šest držav pa kaže padec za več kot 10 odstotnih točk: Portugalska (46 %, -19 odstotnih točk), Belgija (54 %, –18 odstotnih točk), Poljska (46 %, –17 odstotnih točk), Madžarska (50 %, –13 odstotnih točk), Finska (62 %, –12 odstotnih točk) in Malta (76 %, -12 odstotnih točk). V Grčiji in na Švedskem ni bilo sprememb.

D73.4 – Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? (% – vaše osebno življenje)

EU27	SK	NA	EL	SE	BG	HR	CY	LT	DE	ES	LV	LU	RO	SI	CZ	E-POŠTA	NL	DK	IE	FR	VSE JE V REDU.	MT	FI	GDČ.	PL	POSTANITE	PT
Stvari gredo v pravo smer	Okt/Nov 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ Apr/maj 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Stvari gredo v napačno smer	Okt/Nov 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ Apr/maj 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Niti enega niti drugega (spontano)	Okt/Nov 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ Apr/maj 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Ne znajo	Okt/Nov 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ Apr/maj 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2	A3	A6

Socialno-demografska analiza kaže, da so anketiranci, ki so ostali v izobraževanju dlje, in tisti z manj finančnimi težavami bolj verjetno rekli, da gre v pravo smer v EU. Natančneje, anketiranci, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, bolj verjetno pravijo, da se stvari v EU odvijajo v pravo smer (36 %), v primerjavi s tistimi, ki so izobraževanje zapustili do 15. leta starosti (22 %). Anketiranci, ki nikoli ali skoraj nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, bolj verjetno mislijo, da gredo stvari v pravo smer (35 %), kot tisti, ki imajo težave večino časa (16 %).

Obstajajo tudi razlike glede na starostno skupino. 15–24-letniki so edina skupina, ki izraža enak delež pozitivnih in negativnih pogledov na dogajanje v EU (obe 39 %). Nasprotno pa 40–54-letniki dvakrat pogosteje pravijo, da se stvari v EU premikajo v napačno smer (56 %), kot pravijo, da gredo v pravo smer (28 %).

Če pogledamo socialno-poklicne skupine, so menedžerji najbolj verjetno rekli, da se stvari odvijajo v pravo smer na ravni EU (40 %), medtem ko je pri brezposelnih anketirancih in gospodinjstvih najmanj verjetno, da bodo rekli, da gre stvari v pravo smer (obe 21 %).

Nazadnje, anketiranci, ki sledijo evropski politiki, bolj verjetno mislijo, da gredo stvari v pravo smer v EU (37 %) kot tisti, ki jih ne (23 %).

Ali biv današnjem času rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? Evropska unija (%)

Stvari gredo v pravo smer	Stvari gredo v napačno smer	Niti enega niti drugega (spontano)	Ne vem
EU27	31	51	9	9
Starost
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Še vedno študiram	39	41	9	11
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	32	51	9	8
Menedžerji	40	43	11	6
Druge bele ovratnice	35	51	8	6
Ročni delavci	27	57	8	8
Hišni ljubljenčki	21	61	6	12
Brezposelni	21	62	8	9
Upokojeni	28	50	10	12
Študenti	39	41	9	11
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	16	71	5	8
Od časa do časa	27	58	7	8
Skoraj nikoli/nikoli	35	45	10	10
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	37	47	10	6
Ne sledi	23	56	8	13

Socialno-demografska analiza kaže manj razlik na nacionalni ravni kot na ravni EU. Ugotovitve so na primer podobne po starostnih skupinah v zvezi z anketiranci, ki menijo, da gredo stvari v pravo smer v njihovi državi.

V primerjavi s tistimi, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, obstaja majhna razlika glede na stopnjo izobrazbe, pri čemer je bolj verjetno, da se stvari v njihovi državi premikajo v pravo smer (27 %), v primerjavi s tistimi, ki so izobraževanje zapustili do 15. leta (20 %). Med socialno-poklicnimi skupinami so menedžerji najverjetneje rekli, da gre stvari na nacionalni ravni v pravo smer (30 %), pri čemer je najmanj verjetno, da bodo to povedali brezposelni anketiranci (18 %), hišniki in ročni delavci (oba 19 %).

V zvezi s finančnimi težavami obstaja jasna razlika. Anketiranci, ki nikoli ali skoraj nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, bolj verjetno mislijo, da gredo stvari v pravo smer v njihovi državi (28 %), kot tisti, ki imajo večino časa težave s plačevanjem računov (13 %).

Odnos do razmer na nacionalni ravni in ravni EU je povezan. Med tistimi, ki mislijo, da gredo stvari v pravo smer na ravni EU, jih 61 % meni, da se v njihovi državi stvari dobro odvijajo. Nasprotno pa 90 % tistih, ki imajo negativen pogled na stvari na ravni EU, prav tako meni, da gre na nacionalni ravni v napačno smer.

D73.1 Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? (NAŠA DRŽAVA) (% – EU)

Stvari gredo v pravo smer	Stvari gredo v napačno smer	Niti enega niti drugega (spontano)	Ne vem
EU27	24	62	8	6
Starost
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Še vedno študiram	27	56	8	9
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	25	62	8	5
Menedžerji	30	56	10	4
Druge bele ovratnice	25	64	7	4
Ročni delavci	19	70	6	5
Hišni ljubljenčki	19	69	6	6
Brezposelni	18	71	6	5
Upokojeni	26	58	8	8
Študenti	27	56	8	9
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	13	79	4	4
Od časa do časa	20	69	6	5
Skoraj nikoli/nikoli	28	57	9	6
Stvari v EU se dogajajo v...
Prava smer	61	33	4	2
Napačna smer	8	90	1	1
Niti	7	29	61	3

V socio-demografski analizi je bolj verjetno, da bodo mlajši anketiranci rekli, da gre stvari v pravo smer v njihovem življenju osebno. Delež se giblje od 73 % med 15–24 letniki do 59 % med osebami, starimi 55 let in več.

Spet obstajajo razlike glede na stopnjo izobrazbe in finančno stanje. Tisti, ki so zapustili izobraževanje, stare 20 let ali več, bolj verjetno pravijo, da gre stvari v pravo smer v svojem življenju osebno (71 %) tistih, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (59 %) ali pri 15 ali manj (49 %). Anketiranci, ki nikoli ali skoraj nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, bolj verjetno mislijo, da gredo stvari v pravo smer v njihovem življenju (74 %), kot tisti, ki imajo težave večino časa (32 %).

Med socialno-poklicnimi skupinami je najbolj verjetno, da bodo menedžerji rekli, da stvari gredo v pravo smer v svojem življenju osebno (76 %), delež pa je najnižji med brezposelnimi (38 %).

D73.4 Ali bi zdaj rekli, da gre na splošno stvari v pravo smer ali v napačno smer, v...? Vaše osebno življenje (%-EU)

Stvari gredo v pravo smer	Stvari gredo v napačno smer	Niti enega niti drugega (spontano)	Ne vem
EU27	63	24	8	5
Starost
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Še vedno študiram	76	15	6	3
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	68	20	8	4
Menedžerji	76	14	7	3
Druge bele ovratnice	68	21	7	4
Ročni delavci	57	31	7	5
Hišni ljubljenčki	47	38	11	4
Brezposelni	38	44	12	6
Upokojeni	60	24	10	6
Študenti	76	15	6	3
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	32	54	9	5
Od časa do časa	49	35	10	6
Skoraj nikoli/nikoli	74	15	7	4

Glede na to, da se je delež tistih, ki menijo, da gre stvari v pravo smer v EU, v zadnjih šestih mesecih zmanjšal, ni presenetljivo, da se je optimizem v prihodnosti EU zmanjšal. Vendar pa je večina evropskih državljanov še vedno optimistična.

Malo manj kot šest od desetih Evropejcev (57 %, –5 odstotnih točk od aprila do maja 2022) pravi, da so optimistični glede prihodnosti EU, medtem ko je 39 % (+5 odstotnih točk) pesimističnih.

Optimizem glede prihodnosti EU je še vedno na razmeroma visoki ravni v primerjavi z ugotovitvami iz zadnjih desetih let. Vendar najnovejši rezultati kažejo na upad optimizma od aprila do maja 2022, kar je del stalnega upadanja od leta 2020, kar sovpada z začetkom pandemije COVID-19.

(Oktober/november 2022 – april/maj 2022) Ne znajo 4 (=) Skupaj „ni optimistično“ 39 (°5) Skupaj „optimistično“ 57 (-5) SD22 Ali bi rekli, da ste zelo optimistični, precej optimistični, precej pesimistični ali zelo pesimistični glede prihodnosti EU? (V % – EU-27) Z izjemo Grčije, Cipra in Francije večina vprašanih v vsaki državi članici pravi, da so optimistični glede prihodnosti EU. Vsaj tri četrtine anketirancev tako meni na Irskem (84 %), na Danskem (81 %) in na Malti (77 %).

V Grčiji je 41 % optimističnih in 56 % pesimističnih glede prihodnosti EU. Na Cipru je 44 % optimističnih in 53 % pesimističnih, medtem ko je v Franciji 44 % optimističnih in 51 % pesimističnih.

Optimizem glede prihodnosti EU se je povečal na Hrvaškem (70 %, +5 odstotnih točk) in Romuniji (59 %, +3 odstotne točke). Vendar se je zmanjšal v desetih državah, pri čemer je bil največji upad zabeležen v Španiji (57 %, -12 odstotnih točk), Belgiji (54 %, –10 odstotnih točk) in Franciji (44 %, –10 odstotnih točk). Rezultati so ostali nespremenjeni v 15 državah članicah.

Zaradi teh sprememb je optimizem postal manjšinsko mnenje v Franciji.

Evolucija Oct/nov 2022 – april/maj 2022 Okt/Nov 2022 April/maj 2022 SD22 Ali bi rekli, da ste zelo optimistični, precej optimistični, precej pesimistični ali zelo pesimistični glede prihodnosti EU? (% – optimistično) Sociodemografska analiza prikazuje nekatere razlike v optimizmu glede prihodnosti EU. Ljudje, stari od 15 do 24 let (64 %), so bolj optimistični glede prihodnosti EU, zlasti v primerjavi s tistimi, starimi 55 let (55 %). Analiza tudi kaže, da dlje ko je anketiranec ostal v izobraževanju, večja je verjetnost, da bodo optimistični: 65 % tistih, ki so zaključili izobraževanje, staro 20 let ali več, je pozitivno za prihodnost EU, 45 % pa jih je zaključilo izobraževanje, staro 15 let ali manj.

Med socialno-poklicnimi skupinami so menedžerji (70 %) in študenti (67 %) najbolj optimistični, zlasti v primerjavi z gospodinjstvi in brezposelnimi anketiranci (oba 45 %). Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov (63 %), so veliko bolj optimistični kot tisti, ki imajo težave večino časa (34 %).

Anketiranci, ki imajo pozitivno sliko o EU (85 %), so zlasti bolj optimistični glede njene prihodnosti kot tisti, ki imajo nevtralen (43 %) ali negativen (9 %) pogled na EU. Anketiranci, ki spremljajo evropsko politiko (66 %), so prav tako bolj optimistični glede prihodnosti EU kot tisti, ki takšnih novic ne spremljajo (47 %).

SD22 Ali bi rekli, da ste zelo optimistični, precej optimistični, precej pesimistični ali zelo pesimistični glede prihodnosti EU? (% – EU)

Skupaj „optimistično“	Skupaj „neoptimno“	Ne znajo
EU27	57	39	4
Starost
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Še vedno študiram	67	29	4
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	58	38	4
Menedžerji	70	28	2
Druge bele ovratnice	63	35	2
Ročni delavci	54	43	3
Hišni ljubljenčki	45	49	6
Brezposelni	45	49	6
Upokojeni	54	40	6
Študenti	67	29	4
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	34	61	5
Od časa do časa	53	43	4
Skoraj nikoli/nikoli	63	33	4
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	85	13	2
Nevtralna	43	50	7
Skupaj „negativno“	9	89	2
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	66	32	2
Ne sledi	47	46	7

II. NARAŠČAJOČI ŽIVLJENJSKI STROŠKI

V prejšnjem poglavju so bili poudarjeni naraščajoči življenjski stroški kot največja trenutna skrb za evropske državljane. To je verjetno posledica naraščajoče inflacije in odraža ugotovitve nedavnega standardnega Eurobarometra (EB97), ki je pokazal, da so se življenjski stroški kot zaskrbljujoče področje v zadnjih dveh letih dramatično povečali. To poglavje podrobneje obravnava to vprašanje s preučitvijo trenutnega finančnega položaja gospodinjstev in tega, kako so svetovni dogodki, kot sta pandemija COVID-19 in vojna v Ukrajini, vplivali na njihov življenjski standard. V poglavju so nato ocenjena pričakovanja glede življenjskih razmer in gospodarskih razmer v enem letu.

Medtem ko so naraščajoči življenjski stroški že nekaj časa zaskrbljujoči, je glavna sprememba v tem poročilu, da so prihodnja pričakovanja postala veliko bolj pesimistična. Če so Evropejciže videli znižanje svojega življenjskega standarda, ga večinoma pričakujejo v naslednjem letu. Prav tako se je močno povečal delež, ki pričakuje, da se bodo njihove življenjske razmere in razmere v nacionalnem gospodarstvu v enem letu poslabšale.

Poglavje meri tudi zadovoljstvo z ukrepi, sprejetimi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški. Glede na zaskrbljenost, ki so jo izrazili državljani zaradi naraščajočih življenjskih stroškov, ni presenetljivo, da so mnogi kritični do ukrepov, sprejetih za reševanje tega vprašanja, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU.

Način, kako gospodinjstva finančno upravljajo, je samo po sebi kritično vprašanje, vendar ima posledice tudi za druga vprašanja. Kot bomo videli v celotnem poročilu, je finančni položaj anketirancev ena od ključnih socialno-demografskih značilnosti, ki vplivajo na odnos do različnih vprašanj, vključno z odnosom do EU in Evropskega parlamenta ter do glasovanja na evropskih volitvah.

Podatki Eurostata jasno kažejo, da se je inflacija zaradi pandemije začela povečevati in se je zaradi vojne v Ukrajini še dodatno zaostrila. To velja zlasti za cene energije, ki so se v primerjavi z enakim obdobjem lani zvišale za več kot 35 točk. Zaradi tega so bile znatno prizadete življenjske razmere Evropejcev.

Energija: 38,7 % Hrana: +17,8 % Vsi artikli: +11,5 % Inflacija v Evropski uniji

2.1 Finančno stanje gospodinjstev v EU

Glede na njihov finančni dohodek je med evropskimi državljani velika razlika med tistimi, ki živijo udobno, in tistimi, ki živijo v težavah. Nekaj več kot polovica (54 %) pravi, da živijo udobno, vključno z 8 % tistih, ki živijo „zelo udobno“ in 46 % „namesto udobno“. Nasprotno pa jih 45 % trdi, da živijo s težavami, od tega 36 % tistih, ki živijo z „nekaterimi težavami“, 9 % pa „veliko težav“.

Živeti z veliko težavami s sedanjim dohodkom 9 Življenje z nekaterimi težavami s sedanjim dohodkom 36 Zavrnitev (SPONTANO) 1 Ne znajo 1 Zelo udobno živeti s sedanjim dohodkom 8 Udobno živeti s sedanjim dohodkom 46 (Oktober/november 2022) QA16 Razmišljanje o dohodku vašega gospodinjstva, kako bi opisali vaše trenutno stanje? (V % – EU-27) Med državami obstajajo velike razlike. V 16 državah članicah večina vprašanih trdi, da živijo udobno. Ta delež je največji na Švedskem (87 %), Danskem (86 %), Finskem (84 %), na Nizozemskem (82 %) in v Luksemburgu (80 %). Po drugi strani pa v 11 državah večina trdi, da živijo s težavami. Anketiranci bodo to najverjetneje povedali v Grčiji (79 %) in Bolgariji (75 %), sledijo ji Romunija (64 %), Slovaška (63 %) in Madžarska (62 %).

Zemljevid Legenda QA16 Razmišljanje o dohodku vašega gospodinjstva, kako bi opisali vaše trenutno stanje? (% – „živi s težavami“) V socialno-demografski analizi je bolj verjetno, da moški kot ženske pravijo, da živijo udobno s sedanjim dohodkom (57 % v primerjavi z 51 %). Glede na starost ni nobene jasne razlike.

Obstaja velika razlika glede na stopnjo izobrazbe. Anketiranci, ki so zaključili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, veliko bolj verjetno pravijo, da živijo udobno (69 %), v primerjavi s tistimi, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (47 %) ali pri starosti 15 let ali manj (39 %). Obstajajo tudi velike razlike glede na socialno-poklicno kategorijo: delež, ki pravi, da živijo udobno, se giblje od 79 % med menedžerji do 22 % med brezposelnimi.

QA16 Razmišljanje o dohodku vašega gospodinjstva, kako bi opisali vaše trenutno stanje? (% EU)

Skupno „udobno življenje“	Skupaj „Življenje s težavami“	Ne znajo
EU27	54	45	0
Spol
Moški	57	41	1
Ženska	51	48	0
Starost
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Še vedno študiram	56	39	3
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	65	34	0
Menedžerji	79	20	0
Druge bele ovratnice	57	42	0
Ročni delavci	45	54	0
Hišni ljubljenčki	35	64	0
Brezposelni	22	77	0
Upokojeni	54	46	0
Študenti	56	39	3

Približno eden od desetih Evropejcev (9 %) pravi, da so imeli v zadnjih dvanajstih mesecih večino časa težave s plačevanjem računov. Trije od desetih (30 %) pravijo, da imajo občasno težave, šest od desetih (60 %) pa jih nikoli ali skoraj nikoli nima.

Zavrnitev (SPONTANEOUS) 1 (=) Od časa do časa 30 (+4) Večino časa 9 (+2) Skoraj nikoli/nikoli 60 (-6) (Oktober/november 2022 – april/maj 2022) D60 V zadnjih dvanajstih mesecih bi rekli, da ste imeli težave s plačevanjem računov ob koncu meseca...? (V % – EU-27) Anketiranci v Grčiji (35 %) so daleč najbolj verjetno rekli, da imajo večino časa težave s plačevanjem računov, sledijo pa jim Bolgarija, Ciper (obe 18 %) in Portugalska (17 %). Na drugi strani vsaj osem od desetih anketirancev pravi, da nikoli ali skoraj nikoli nimajo težav na Danskem, Švedskem (v obeh 91 %), na Nizozemskem (83 %), v Luksemburgu (82 %) in na Finskem (80 %).

Skoraj nikoli/nikoli Večino časa Od časa do časa Zavrnitev (SPONTANEOUS) D60 V zadnjih dvanajstih mesecih bi rekli, da ste imeli težave s plačevanjem računov ob koncu meseca...? (V %) V socialno-demografski analizi so anketiranci, ki so zgodaj zaključili izobraževanje, veliko bolj verjetno rekli, da imajo večino časa težave s plačevanjem računov. Delež je 16 % med tistimi, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 15 let ali manj, v primerjavi s 5 % med tistimi, ki so končali izobraževanje pri starosti 20 let ali več. Obstajajo tudi velike razlike glede na socialno-poklicno kategorijo. Delež, ki pravi, da imajo težave s plačevanjem računov večino časa je najnižji med vodstvenimi delavci (3 %), med večino skupin pa je manj kot eden od desetih, vendar je veliko večji med brezposelnimi (31 %) in gospodinjstvi (20 %). Rezultati so podobni po starostnih skupinah ter med moškimi in ženskami.

D60 V zadnjih dvanajstih mesecih bi rekli, da ste imeli težave s plačevanjem računov ob koncu meseca...? (% – EU)

Večino časa	Od časa do časa	Skoraj nikoli/nikoli	Zavrnitev (spontano)
EU27	9	30	60	1
Spol
Moški	9	28	62	1
Ženska	9	33	57	1
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Še vedno študiram	6	28	62	4
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	9	25	64	2
Menedžerji	3	18	78	1
Druge bele ovratnice	6	34	60	0
Ročni delavci	9	40	50	1
Hišni ljubljenčki	20	39	41	0
Brezposelni	31	37	32	0
Upokojeni	8	26	66	0
Študenti	6	28	62	4

Več kot osem od desetih Evropejcev pravi, da so že videli znižanje svojega življenjskega standarda ali pričakujejo, da se bo to zgodilo v naslednjem letu.

Vprašani so bili pozvani, naj razmislijo o svojem osebnem življenjskem standardu in razmišljajo o vprašanjih, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene. Skoraj polovica državljanov (46 %) pravi, da se je njihov življenjski standard že zmanjšal, in pričakujejo, da bo tako tudi v prihodnjem letu. Približno štirje od desetih (39 %) pravijo, da njihov življenjski standard še ni bil zmanjšan, vendar menijo, da bo tako v naslednjem letu. Eden od sedmih (14 %) pravi, da ne pričakujejo nobene spremembe ali vpliva na njihov življenjski standard.

Vaš življenjski standard se je povečal 1 Ne pričakujete sprememb ali vpliva na vaš življenjski standard 14 Vaš življenjski standard še ni bil zmanjšan, vendar menite, da bo tako v naslednjem letu. 39 (Oktober/november 2022) Ne vem, ni odgovora 0 Vaš življenjski standard se je že zmanjšal in pričakujete, da bo tako tudi v naslednjem letu. 46 QA17 Mnogi elementi, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene, vplivajo na svetovno gospodarstvo, vključno z državami članicami Evropske unije. Če razmišljate o svojem osebnem življenjskem standardu (npr. o blagu in storitvah, ki si jih lahko privoščite), katera od teh izjav je najbližje vašemu osebnemu položaju? (V % – EU-27)

Raziskava Eurobarometra iz aprila in maja 2022 (EB 97.3) je postavila podobno vprašanje, ki se je osredotočilo zlasti na vpliv vojne v Ukrajini na življenjski standard. Rezultati so bili podobni, saj so štirje od desetih državljanov EU (40 %) dejali, da se je njihov življenjski standard že zmanjšal, skoraj polovica (47 %) pa je to pričakovala v naslednjem letu. Te ugotovitve potrjujejo, da so bili naraščajoči življenjski stroški že v letu 2022 zelo zaskrbljujoči in naj bi se nadaljevali tudi v letu 2023.

V 14 državah članicah je večinsko stališče, da se je življenjski standard anketirancev že zmanjšal in pričakuje, da se bo to nadaljevalo tudi v naslednjem letu. To še zlasti velja za Ciper (70 %), Grčijo (66 %), Malto (65 %) in Francijo (62 %).

V 12 državah je najpogostejše stališče, da anketiranci pravijo, da njihov življenjski standard še ni bil zmanjšan, vendar menijo, da bo tako v naslednjem letu. Ta delež je največji na Slovaškem (50 %), v Luksemburgu (49 %), na Madžarskem in Švedskem (obe 47 %). V Sloveniji enaki deleži pravijo, da so že videli znižanje življenjskega standarda, kot pravijo, da se še ni zmanjšal, vendar pričakujejo, da bo to storil v naslednjem letu (obe 39 %).

Anketiranci najverjetneje pravijo, da ne pričakujejo nobene spremembe ali vpliva na njihov življenjski standard na Nizozemskem (30 %), Švedskem (27 %), Finskem (25 %) in na Danskem (22 %).

Skupni znesek „že zmanjšan“ Skupni znesek „še ni bil zmanjšan, vendar bo“ Skupaj „nespremenjeno/povečano“ Še vedno ne vem/ Ni odgovora QA17 Mnogi elementi, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene, vplivajo na svetovno gospodarstvo, vključno z državami članicami Evropske unije. Če razmišljate o svojem osebnem življenjskem standardu (npr. o blagu in storitvah, ki si jih lahko privoščite), katera od teh izjav je najbližje vašemu osebnemu položaju? (V %) Geografska analiza rezultatov kaže, da so anketiranci na južnih območjih Evrope bolj verjetno rekli, da so svoj življenjski standard že znižali v primerjavi s tistimi na severnih območjih Evrope.

Zemljevid Legenda QA17 Mnogi elementi, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene, vplivajo na svetovno gospodarstvo, vključno z državami članicami Evropske unije. Če razmišljate o svojem osebnem življenjskem standardu (npr. o blagu in storitvah, ki si jih lahko privoščite), katera od teh izjav je najbližje vašemu osebnemu položaju? (% – Vaš življenjski standard se je že zmanjšal in pričakujete, da se bo to v naslednjem Socio-demografska analiza kaže razlike glede na starost in stopnjo izobrazbe, čeprav je v vsaki skupini le manjšina, ki pravi, da ne pričakuje nobene spremembe ali vpliva na njihov življenjski standard.

Kar zadeva starostno skupino, je pri anketirancih, starih od 15 do 24 let, najmanj verjetno, da so že opazili znižanje življenjskega standarda (37 % v primerjavi s 46–49 % v starejših starostnih skupinah) in najverjetneje ne pričakujejo nobene spremembe ali vpliva na njihov življenjski standard (17 % v primerjavi s 13 %–15 %).

Anketiranci, ki so zgodaj zaključili izobraževanje, pogosteje pravijo, da so že opazili zmanjšanje življenjskega standarda. Delež se giblje od 56 % med tistimi, ki so končali izobraževanje pri starosti 15 let ali manj, do 41 % med tistimi, ki so končali izobraževanje pri starosti 20 let ali več.

Kar zadeva socialno-poklicno kategorijo, so brezposelni anketiranci najverjetneje že opazili znižanje življenjskega standarda (61 %), medtem ko je to najnižje med študenti (34 %) in vodstvenimi delavci (36 %).

Kot bi lahko pričakovali, anketiranci, ki imajo večino časa težave s plačevanjem računov, pogosteje pravijo, da so že opazili zmanjšanje življenjskega standarda (77 %) v primerjavi s tistimi, ki redko ali nikoli nimajo težav (35 %).

QA17 Mnogi elementi, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene, vplivajo na svetovno gospodarstvo, vključno z državami članicami Evropske unije. Če razmišljate o svojem osebnem življenjskem standardu (npr. o blagu in storitvah, ki si jih lahko privoščite), katera od teh izjav je najbližje vašemu osebnemu položaju? (V %)

Vaš življenjski standard se je že zmanjšal in pričakujete, da bo tako tudi v naslednjem letu.	Vaš življenjski standard še ni bil zmanjšan, vendar menite, da bo tako v naslednjem letu.	Ne pričakujete sprememb ali vpliva na vaš življenjski standard	Vaš življenjski standard se je povečal	Ne vem, ni odgovora
EU27	46	39	14	1	0
Starost
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Še vedno študiram	34	45	18	1	2
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	44	40	14	1	1
Menedžerji	36	45	18	1	0
Druge bele ovratnice	43	43	13	1	0
Ročni delavci	51	36	12	1	0
Hišni ljubljenčki	54	34	11	0	1
Brezposelni	61	26	12	1	0
Upokojeni	48	36	15	1	0
Študenti	34	45	18	1	2
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	77	14	7	1	1
Od časa do časa	57	32	10	1	0
Skoraj nikoli/nikoli	35	46	17	1	1

2.2 Prihodnja perspektiva

Državljani so postali veliko bolj pesimistični glede svojih življenjskih razmer in razmer v nacionalnem gospodarstvu. Štirje od desetih Evropejcev (40 %) pričakujejo, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu slabše, kar je veliko povečanje od novembra do decembra 2021 (+18 odstotnih točk). Podoben delež (42 %, -12 odstotnih točk) pričakuje, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu enake, le 13 % pa jih meni, da bodo boljše (–8 odstotnih točk).

Boljše Še huje Ista Ne znajo Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 SD21.1 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Vaše življenjske razmere (% – EU-27) V 12 državah članicah večina vprašanih meni, da se bodo njihove življenjske razmere v enem letu poslabšale. Ta delež je največji na Slovaškem (57 %), na Češkem, v Grčiji (v obeh 53 %) ter v Nemčiji in na Portugalskem (obe 49 %). V ostalih 15 državah večina meni, da bodo življenjske razmere ostale enake, to stališče pa je najbolj razširjeno na Finskem (64 %), na Danskem, Nizozemskem (v obeh 58 %) in na Irskem (54 %).

Samo v treh državah več kot petina anketirancev meni, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu boljše: Romunija (23 %), Hrvaška (22 %) in Nizozemska (21 %).

V 12 državah članicah večina vprašanih meni, da se bodo njihove življenjske razmere v enem letu poslabšale. Ta delež je največji na Slovaškem (57 %), na Češkem, v Grčiji (v obeh 53 %) ter v Nemčiji in na Portugalskem (obe 49 %). V ostalih 15 državah večina meni, da bodo življenjske razmere ostale enake, to stališče pa je najbolj razširjeno na Finskem (64 %), na Danskem, Nizozemskem (v obeh 58 %) in na Irskem (54 %).

Boljše Še huje Ista Ne znajo SD21.1 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? (% – stanje gospodarstva (NATIONALITY)) V 21 državah članicah se je delež, ki menijo, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu boljši, od novembra do decembra 2021 zmanjšal. Največje zmanjšanje je opaziti v Estoniji (13, –17 odstotnih točk), na Malti (13 %, –14 odstotnih točk), na Portugalskem (9 %, –11 odstotnih točk), v Nemčiji (8 %, –10 odstotnih točk) in Italiji (18 %, –10 odstotnih točk). V preostalih šestih državah članicah so rezultati ostali nespremenjeni.

Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 SD21.1 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Vaše življenjske razmere (% – boljše) Večina Evropejcev (60 %) meni, da se bo položaj njihovega nacionalnega gospodarstva v enem letu poslabšal, kar pomeni veliko povečanje deleža, ki je to povedal novembra in decembra 2021 (+23 odstotnih točk). Približno četrtina meni, da bo položaj njihovega nacionalnega gospodarstva približno enak v enem letu (24 %, -12 odstotnih točk), medtem ko samo 11 % (–11 odstotnih točk) meni, da bo bolje.

Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 Boljše Še huje Ista Ne znajo SD21.2 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Stanje gospodarstva (NATIONALITY) (% – EU-27) V vsaki državi članici večina vprašanih meni, da se bo položaj njihovega nacionalnega gospodarstva v enem letu poslabšal. Delež se giblje od 74 % v Nemčiji in 72 % na Češkem in Slovaškem do 46 % na Irskem in v Luksemburgu ter 45 % na Danskem.

Anketiranci najverjetneje pričakujejo, da bodo razmere v njihovem nacionalnem gospodarstvu ostale nespremenjene na Danskem, v Španiji (obe 34 %) in na Madžarskem (33 %).

V vsaki državi samo eden od petih anketirancev pričakuje, da bo stanje njihovega nacionalnega gospodarstva v enem letu boljše. Anketiranci bodo to stališče najverjetneje izrazili na Malti, v Romuniji (19 %), Italiji (18 %) in na Danskem (17 %).

Boljše Še huje Ista Ne znajo SD21.2 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Stanje gospodarstva (NATIONALITY) (% – EU) V 23 državah članicah se je od novembra do decembra 2021 zmanjšalo, kar pomeni, da se bodo razmere v nacionalnem gospodarstvu v enem letu izboljšale. Največje zmanjšanje je mogoče opaziti v Estoniji (8 %, –21 odstotnih točk), Nemčiji (6 %, –20 odstotnih točk), Švedski (12 %, –17 odstotnih točk), Finski (9 %, –17 odstotnih točk), Italiji (18 %, –16 odstotnih točk), na Irskem (14 %, –14 odstotnih točk) in na Portugalskem (7 %, -14 odstotnih točk). Rezultati so stabilni v drugih štirih državah (Bolgarija, Poljska, Romunija in Slovaška).

Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 SD21.2 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Stanje gospodarstva (NATIONALITY) (% – boljše) V socio-demografski analizi je bolj verjetno, da bodo anketiranci v vsaki skupini mislili,dabodo življenjski pogoji v enem letu slabši, kot da bi mislili, da bodo boljši. Obstaja jasna razlika glede na starostno skupino, saj 15–24-letniki najverjetneje mislijo, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu boljše (25 %), tisti, stari 55+, pa najmanj verjetno, da bodo to povedali (7 %).

Anketiranci, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, bolj verjetno menijo, da bodo njihove življenjske razmere v enem letu boljše (15 %) in manj verjetno, da bodo slabše (34 %) v primerjavi s tistimi, ki so odšli pri starosti 15 let ali manj (9 % oziroma 46 %).

V zvezi s težavami pri plačevanju računov ni razlike v deležu, ki meni, da bodo stvari v enem letu boljše. Vendar pa tisti, ki imajo težave s plačevanjem računov večino časa, bolj verjetno pravijo, da bodo njihove življenjske razmere slabše (63 %), v primerjavi s tistimi, ki redko ali nikoli nimajo težav (33 %).

SD21.1 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Vaše življenjske razmere (% – EU)

Boljše	Še huje	Ista	Ne znajo
EU27	13	40	42	5
Starost
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Še vedno študiram	24	28	43	5
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	12	63	20	5
Od časa do časa	14	49	32	5
Skoraj nikoli/nikoli	13	33	50	4

Rezultati so na splošno skladni med različnimi socialno-demografskimi skupinami, kar zadeva pričakovanja glede nacionalnega gospodarstva v enem letu. Glede na starostne skupine anketiranci, stari od 15 do 24 let, bolj verjetno menijo, da bo položaj nacionalnega gospodarstva v enem letu boljši (16 %) kot tisti, stari več kot 55 let (9 %).

Anketiranci, ki večino časa težko plačujejo račune, pogosteje pravijo, da bo stanje nacionalnega gospodarstva slabše (72 %) v primerjavi s tistimi, ki redko ali nikoli nimajo težav (58 %).

Odgovori na to vprašanje so povezani s tistimi o življenjskih razmerah. Med tistimi, ki pričakujejo, da bodo njihovi življenjski pogoji čez nekaj let boljši, jih 56 % pričakuje, da bo nacionalno gospodarstvo boljše.

SD21.2 V enem letu, ali misliš, da bo vsako od naslednjih bo boljše, slabše ali enako kot danes? Stanje gospodarstva (NATIONALITY) (% – EU)

Boljše	Še huje	Ista	Ne znajo
EU27	11	60	24	5
Starost
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	8	72	16	4
Od časa do časa	11	61	24	4
Skoraj nikoli/nikoli	11	58	26	5
Pričakovanja glede življenjskih razmer
Boljše	56	29	13	2
Še huje	3	91	5	1
Enako	6	42	49	3

2.3 Zadovoljstvo s sedanjimi nacionalnimi in evropskimi ukrepi

Tretjina državljanov (33 %) pravi, da so zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški njihove nacionalne vlade, medtem ko skoraj dve tretjini (64 %) nista zadovoljni, vključno s 27 %, ki „niso zadovoljni“.

Enak delež (33 %) je zadovoljen z ukrepi, ki jih je EU sprejela za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški, saj jih 56 % ni zadovoljnih, vključno z 22 %, ki „niso zadovoljni“.

Na splošno je za anketirance manj verjetno, da bodo imeli negativen pogled na ukrepe, ki jih je sprejela EU, kot za njihove nacionalne vlade (64 % oziroma 56 % jih ni zadovoljnih), čeprav več anketirancev daje odgovor „ne vem“ v zvezi z EU (11 %) kot za njihovo nacionalno vlado (3 %).

(Nacionalna) vlada Evropska unija Skupaj „zadovoljen“ Skupaj „Ni zadovoljen“ Ne znajo QA19 Kako ste zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški (na primer z naraščajočimi cenami hrane ali energije) do...? (V % – EU-27) V treh državah članicah večina vprašanih pravi, da so zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za reševanje naraščajočih življenjskih stroškov njihove nacionalne vlade: Malta (66 %), Luksemburg (62 %) in Irska (60 %). V ostalih 24 državah članicah večina ni zadovoljna, kar je najvišja na Slovaškem (82 %), v Estoniji (81 %), Grčiji in na Cipru (v obeh 79 %).

Skupaj „zadovoljen“ Skupaj „Ni zadovoljen“ Ne znajo QA19.1 Kako ste zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški (na primer z naraščajočimi cenami hrane ali energije) do...? (% – vlada (NATIONALITY)) V petih državah članicah večina vprašanih pravi, da so zadovoljni z ukrepi, ki jih je EU sprejela za reševanje naraščajočih življenjskih stroškov: Irska (55 %), Malta (52 %), Luksemburg, Poljska (obe 47 %) in Danska (39 %). V drugih 22 državah članicah večina ni zadovoljna, kar je največ v Grčiji (77 %), Cipru (76 %), Estoniji (65 %), Belgiji in na Slovaškem (v obeh 64 %).

Skupaj „zadovoljen“ Skupaj „Ni zadovoljen“ Ne znajo QA19.2 Kako ste zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški (na primer z naraščajočimi cenami hrane ali energije) do...? (% – EU) V socialno-demografski analizi se rezultati razlikujejo glede na stopnjo izobrazbe in finančni položaj, kar velja tako za ukrepe, ki jih sprejmeta nacionalna vlada in EU. Na primer, anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, so bolj verjetno zadovoljni z ukrepi, ki so jih sprejele nacionalne vlade (36 %) in EU (34 %), kot tisti, ki imajo težave večino časa (21 % oziroma 20 %). Pri obeh vprašanjih so jasli najverjetneje zadovoljni, medtem ko so hišni in brezposelni anketiranci najmanj zadovoljni.

Anketiranci, katerih splošna podoba EU je pozitivna, so bolj verjetno zadovoljni z ukrepi, ki jih je sprejela EU (48 %), v primerjavi s tistimi, ki imajo negativno podobo EU (7 %). Prav tako je bolj verjetno, da bodo zadovoljni z ukrepi, ki jih je sprejela nacionalna vlada (46 % tistih s pozitivno podobo EU v primerjavi s 13 % tistih z negativno podobo).

Če anketiranci pričakujejo, da bo njihovo nacionalno gospodarstvo v enem letu boljše, je bolj verjetno, da bodo zadovoljni z ukrepi, ki jih je sprejela njihova vlada (55 % v primerjavi s 26 % tistih, ki pričakujejo poslabšanje gospodarskih razmer). Prav tako je bolj verjetno, da bodo zadovoljni z ukrepi, ki jih je sprejela EU (52 % tistih, ki pričakujejo, da bo gospodarstvo boljše, v primerjavi s 26 % tistih, ki pričakujejo, da bo gospodarstvo slabše).

QA19 Kako ste zadovoljni z doslej sprejetimi ukrepi za spopadanje z naraščajočimi življenjskimi stroški (na primer z naraščajočimi cenami hrane ali energije) do...? (% – EU)

(Nacionalna) vlada	Evropska unija
Skupaj „zadovoljen“	Skupaj „Ni zadovoljen“	Skupaj „zadovoljen“	Skupaj „Ni zadovoljen“
EU27	33	64	33	56
Starost
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	31	66	32	58
Menedžerji	40	57	38	50
Druge bele ovratnice	34	63	36	53
Ročni delavci	29	69	31	61
Hišni ljubljenčki	27	71	23	66
Brezposelni	26	72	25	64
Upokojeni	34	62	31	57
Študenti	36	57	37	47
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	21	77	20	72
Od časa do časa	31	67	32	60
Skoraj nikoli/nikoli	36	60	34	53
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	46	51	48	40
Nevtralna	26	71	23	66
Skupaj „negativno“	13	86	7	87
Pričakovan položaj nacionalnega gospodarstva
Boljše	55	43	52	40
Še huje	26	72	26	63
Enako	42	55	41	50

III. PODPORA UKRAJINI

To poglavje obravnava odnos Evropejcev do vojne v Ukrajini in vlogo, ki jo imajo EU in države članice. Kljub številnim izzivom, s katerimi se sooča Evropa, so podpora EU Ukrajini in posebni ukrepi, ki jih je sprejela, široko odobreni. Večina Evropejcev je zadovoljna tudi s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini.

Večina državljanov meni, da ima ruska vojna v Ukrajini temeljni vpliv na njihovo življenje, le manjšina pa verjame, da bo njihovo življenje zaradi tega ostalo nespremenjeno.

3.1 Sprejetje stališča in ukrepov EU v podporo Ukrajini s strani državljanov

Trije od štirih državljanov EU (74 %) pravijo, da odobravajo podporo EU Ukrajini po ruski invaziji, kar vključuje 33 %, ki „močno odobravajo“ in 41 %, da „nekoliko odobravajo“. Približno četrtina (23 %) se ne strinja s podporo EU, vključno s 16 %, ki „nekaj ne odobravajo“, in 7 %, ki „močno ne odobravajo“.

(Oktober/november 2022) Nekoliko odobravanje 41 Nekoliko neodobravanje 16 Močno neodobravanje 7 Ne vem, ni odgovora 3 Močno odobravam 33 QA13 Na splošno, ali odobravate ali ne odobravate podpore Evropske unije Ukrajini po ruski invaziji na Ukrajino? (V % – EU-27) V vseh državah več ljudi odobrava podporo EU Ukrajini po invaziji Rusije, kot pa jo ne odobrava. Delež odobritev podpore EU je največji na Švedskem (97 %), Finskem (95 %), Nizozemskem (93 %), na Danskem in Portugalskem (obe 92 %). Stopnje neodobravanja so najvišje na jugovzhodnih območjih Evrope, kot so Grčija (48 %), Slovaška (46 %), Bolgarija (44 %) in Ciper (42 %).

Zemljevid Legenda QA13 Na splošno, ali odobravate ali ne odobravate podpore Evropske unije Ukrajini po ruski invaziji na Ukrajino? (% – skupaj „odobritev“)

Če pogledamo morebitne odnose med javno podporo Ukrajini in gospodarskimi razmerami državljanov, se pojavljajo številna zanimiva spoznanja: Prvič, obstaja pozitivna povezava med odobritvijo podpore EU Ukrajini in njihovim BDP na prebivalca s strani državljanov. Z drugimi besedami, države z višjim BDP na prebivalca bodo bolj verjetno odobrile podporo EU Ukrajini. Graf prikazuje zmeren in pozitiven korelacijski koeficient (0,39), pri čemer je stopnja zaupanja statistično značilna v več kot 95 % primerov.

Pozitivna korelacija: R(25) = 0,39, p &lt;0,5 Odstotek državljanov, ki so odobrili podporo EU Ukrajini BDP na prebivalca v SKM* QA13 BDP na prebivalca in odobritev podpore EU Ukrajini Po drugi strani in morda še bolj prepričljivo glede na to, kje pri tem vprašanju osebno stoji večina evropskih državljanov, ni pomembne povezave med stopnjo inflacije v državi in odobravanjem podpore EU Ukrajini. Podobno stopnja brezposelnosti v državi ne vpliva na verjetnost, da bodo njeni državljani odobrili podporo EU Ukrajini. Nobeden od obeh korelacijskih koeficientov ni relevanten (-0,08 za inflacijo; in -0,17 za brezposelnost) in oba nista statistično pomembna (p=> 0,05).

Ni povezave z inflacijo: R(25) = -0,08, p = 0,68 Ni povezave z brezposelnostjo: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflacija Brezposelnost Inflacija in stopnja brezposelnosti Odstotek državljanov, ki so odobrili podporo EU Ukrajini Eurostat: HICP – oktober 2022 (letna stopnja spremembe) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Podatki pridobljeni 6. decembra 2022] Eurostat: Brezposelnost – september 2022 (seasonaly prilagojen) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Podatki pridobljeni 25. novembra 2022] QA13 Raven inflacije/brezposelnosti in odobritev podpore EU Ukrajini Celo večina državljanov EU, ki imajo težave s plačevanjem računov, odobri položaj EU z Ukrajino (66 %), le 31 % pa jih ne odobrava.

Ne vem, ni odgovora 3 Skupek „neodobritev“ 31 Skupaj „odobritev“ 66 QA13 Na splošno, ali odobravate ali ne odobravate podpore Evropske unije Ukrajini po ruski invaziji na Ukrajino? Baza = D60. Ali bi v zadnjih dvanajstih mesecih rekli, da ste imeli težave s plačevanjem računov ob koncu meseca? Večino časa in od časa do časa QA13 & D60 dve tretjini tistih, ki imajo težave s plačevanjem računov, odobri podporo EU Ukrajini

Socialno-demografska analiza kaže, da bodo visoko izobraženi anketiranci, tj. tisti, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, bolj verjetno podprli podporo EU Ukrajini po invaziji Rusije (81 %), v primerjavi s tistimi, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (71 %) ali stari 15 let ali manj (66 %). Med socialno-poklicnimi skupinami je delež, ki odobrava podporo EU, največji med vodstvenimi delavci (84 %), najnižji pa med gospodinjstvi (63 %). Mlajši anketiranci bodo nekoliko bolj verjetno podprli podporo EU Ukrajini po invaziji Rusije (77 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi s 73 %–75 % v starejših starostnih skupinah).

Odobritev podpore EU Ukrajini je višja med anketiranci, katerih skupna podoba EU je pozitivna (91 % v primerjavi z 38 % tistih, katerih podoba EU je negativna).

QA13, na splošno, ali odobravate ali ne odobravate podpore Evropske unije Ukrajini po invaziji Rusije na Ukrajino? (% – EU)

Skupaj „odobritev“	Skupek „neodobritev“	Ne vem, ni odgovora
EU27	74	23	3
Starost
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Še vedno študiram	79	17	4
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	73	24	3
Menedžerji	84	14	2
Druge bele ovratnice	76	21	3
Ročni delavci	69	28	3
Hišni ljubljenčki	63	33	4
Brezposelni	68	27	5
Upokojeni	74	22	4
Študenti	79	17	4
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	91	8	1
Nevtralna	67	28	5
Skupaj „negativno“	38	59	3

Anketiranci so bili nato pozvani, naj podrobneje razmislijo o različnih ukrepih, ki jih je EU sprejela v podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora.

Približno trije od štirih državljanov EU (73 %) pravijo, da odobravajo ukrepe EU za podporo Ukrajini, kar vključuje 31 %, ki „močno odobravajo“ in 42 %, ki „nekaj odobravajo“. Približno četrtina (24 %) se ne strinja z ukrepi EU, vključno s 16 %, ki „nekaj ne odobravajo“, in 8 %, ki „močno ne odobravajo“.

(Oktober/november 2022) Nekoliko odobravanje 42 Nekoliko neodobravanje 16 Močno neodobravanje 8 Ne vem, ni odgovora 3 Močno odobravam 31 QA14 Zdaj podrobneje razmislimo o različnih ukrepih, ki jih je Evropska unija sprejela za podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora: ali odobravate ali ne odobravate teh dejanj? (V % – EU-27) Ravni odobritve ukrepov EU za podporo Ukrajini se razlikujejo. V 24 državah večina anketirancev odobrava ukrepe EU, več kot devet od desetih pa jih je odobrilo na Švedskem, Finskem (v obeh 96 %), na Nizozemskem (93 %), na Danskem (92 %) in na Irskem (91 %). Vendar večina ne odobrava ukrepov EU v Grčiji (51 %) in na Slovaškem (49 %), medtem ko na Cipru obstajajo enaki deleži, ki odobravajo in ne odobravajo (obe 48 %). Stopnje neodobravanja so razmeroma visoke tudi v Bolgariji (45 %), na Madžarskem (41 %) in v Avstriji (40 %).

Še enkrat, najnižje stopnje odobritve ukrepov EU za podporo Ukrajini so skoncentrirane na jugovzhodnih območjih Evrope.

Zemljevid Legenda QA14 Zdaj podrobneje razmislimo o različnih ukrepih, ki jih je Evropska unija sprejela za podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora: ali odobravate ali ne odobravate teh dejanj? (% – skupaj „odobritev“) Tako kot prej, če pogledamo, kako je gospodarski položaj državljanov povezan z javno podporo Ukrajini, obstaja pozitivna povezava med odobritvijo podpore EU Ukrajini in BDP na prebivalca v njihovih državah. Korelacijski koeficient, vključen v spodnji grafikon, kaže zmerno pozitivno korelacijo (0,39), ki je statistično značilna z več kot 95 % zaupanja.

Pozitivna korelacija: R(25) = 0,39, p & 0,05 Odstotek državljanov, ki odobravajo ukrepe EU v podporo Ukrajini BDP na prebivalca v SKM* Eurostat – BDP na prebivalca v standardu kupne moči (SKM) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Podatki pridobljeni 25. novembra 2022] * Standard kupne moči (SKM) je umetna valutna enota, ki jo Eurostat uporablja za primerjave držav za odpravo razlik v ravneh cen med državami članicami. QA14 BDP na prebivalca in odobritev posebnih ukrepov EU v podporo Ukrajini Hkrati pa ni pomembne povezave med stopnjo inflacije v državi in odobravanjem ukrepov EU za podporo Ukrajini s strani ljudi. Podobno stopnja brezposelnosti v državi ne vpliva na verjetnost, da bodo njeni državljani odobrili ukrepe EU v podporo Ukrajini. Nobeden od obeh korelacijskih koeficientov ni relevanten (-0,07 za inflacijo; in –0,2 za brezposelnost) in tudi niso statistično pomembne (v obeh primerih je vrednost p višja od 0,05).

Inflacija Brezposelnost Inflacija in stopnja brezposelnosti Odstotek državljanov, ki so odobrili podporo EU Ukrajini Eurostat: HICP – oktober 2022 (letna stopnja spremembe) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Podatki pridobljeni 6. decembra 2022] Eurostat: Brezposelnost – september 2022 (seasonaly prilagojen) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Podatki pridobljeni 25. novembra 2022] QA14 Raven inflacije/brezposelnosti in odobritev posebnih ukrepov EU v podporo Ukrajini Celo večina državljanov, katerih življenjski standard je bil zmanjšan, odobrava posebne ukrepe EU za podporo Ukrajini (67 %). Za primerjavo, 79 % tistih, katerih dohodek še ni bil zmanjšan, in 74 % tistih, ki nimajo sprememb/povišanja njihovega življenjskega standarda, odobrava ukrepe za podporo Ukrajini.

Odobri Neodobravanje Zmanjšan življenjski standard Še ni zmanjšan življenjski standard, vendar bo Nespremenjen/povečan življenjski standard Baza = QA17. Številni elementi, kot so posledice pandemije COVID-19, vojna v Ukrajini ter naraščajoča inflacija in cene, vplivajo na svetovno gospodarstvo, vključno z državami članicami Evropske unije. Če razmišljate o svojem osebnem življenjskem standardu (npr. o odhodu in storitvah, ki si jih lahko privoščite), katera od teh izjav je najbližje vašemu osebnemu položaju? QA14 Zdaj podrobneje razmislimo o različnih ukrepih, ki jih je Evropska unija sprejela za podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora: ali odobravate ali ne odobravate teh dejanj? Nadaljnje socialno-demografske analize kažejo, da je bolj verjetno, da bodo anketiranci, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, podprli ukrepe EU za podporo Ukrajini (80 %), v primerjavi s tistimi, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (69 %) ali stari 15 let ali manj (64 %). Med socialno-poklicnimi skupinami je delež, ki odobrava podporo EU, največji med vodstvenimi delavci (82 %) in študenti (79 %), najnižji pa med gospodinjstvi (63 %).

Odobravanje ukrepov EU je večje med anketiranci, katerih skupna podoba EU je pozitivna (90 % v primerjavi s 36 % tistih, katerih podoba EU je negativna). Odnos do ukrepov EU je tesno povezan tudi s splošno ravnjo odobritve podpore EU Ukrajini. Med tistimi, ki odobravajo podporo EU Ukrajini, jih je 93 % odobrilo tudi posebne ukrepe, ki jih je sprejela EU.

QA14 Zdaj podrobneje razmislimo o različnih ukrepih, ki jih je Evropska unija sprejela za podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora: ali odobravate ali ne odobravate teh dejanj? (V %)

Skupaj „odobritev“	Skupek „neodobritev“	Ne vem, ni odgovora
EU27	73	24	3
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Še vedno študiram	79	17	4
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	70	26	4
Menedžerji	82	16	2
Druge bele ovratnice	76	22	2
Ročni delavci	69	28	3
Hišni ljubljenčki	63	32	5
Brezposelni	67	30	3
Upokojeni	73	24	3
Študenti	79	17	4
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	90	9	1
Nevtralna	67	29	4
Skupaj „negativno“	36	61	3
Odobritev podpore EU Ukrajini
Odobri	93	6	1
Neodobravanje	15	83	2

3.2 Zadovoljstvo s sodelovanjem držav članic

Poleg odobritve podpore EU Ukrajini je večina Evropejcev naklonjena načinu sodelovanja držav članic. Skoraj šest od desetih državljanov (58 %) je izjavilo, da so zadovoljni s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini, medtem ko skoraj štirje od desetih (37 %) niso zadovoljni.

(Oktober/Nov2022) Skupaj „Ni zadovoljen“ 37 Ne vem, ni odgovora 5 Skupaj „zadovoljen“ 58 QA15 Kako zadovoljni ste ali niste zadovoljni s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini? (V % – EU-27) V 23 državah članicah je večina vprašanih zadovoljna s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini. Zadovoljstvo je največje med anketiranci na Irskem (84 %), Danskem, Portugalskem (83 %), Švedskem (81 %) in Finski (80 %).

V štirih državah članicah večina ni zadovoljna: Grčija (61 %), Ciper (56 %), Slovaška (54 %) in Bolgarija (50 %).

Skupaj „zadovoljen“ Skupaj „Ni zadovoljen“ Ne vem, ni odgovora QA15 Kako zadovoljni ste ali niste zadovoljni s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini? (V %) V sociodemografski analizi je zadovoljstvo s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini večje med anketiranci, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več (64 %), kot med tistimi, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (54 %) ali starih 15 let ali manj (51 %). Med socialno-poklicnimi skupinami je zadovoljstvo najvišje med menedžerji (66 %), študenti (63 %) in drugimi belimi ovratnicami (62 %), najnižja pa je med gospodinjstvi (48 %).

Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, so prav tako bolj zadovoljni (62 %) kot tisti, ki imajo težave večino časa (41 %). Pri mlajših anketirancih je nekoliko bolj verjetno, da bodo zadovoljni kot starejši anketiranci (62 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi s 56 % starejših od 55 let).

Zadovoljstvo s sodelovanjem med državami članicami EU je večje med anketiranci, katerih skupna podoba EU je pozitivna (77 % v primerjavi z 19 % tistih, ki imajo negativno podobo EU).

Ponovno so stališča tesno povezana s splošno stopnjo odobritve podpore EU Ukrajini. Med tistimi, ki odobravajo podporo EU Ukrajini, jih je 72 % zadovoljnih s sodelovanjem med državami članicami EU, medtem ko jih je 14 % zadovoljnih s podporo EU Ukrajini. Med tistimi, ki so zadovoljni s sodelovanjem med državami članicami, jih 68 % želi, da bi imel EP pomembnejšo vlogo.

QA15 Kako zadovoljni ste ali niste zadovoljni s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne v Ukrajini? (% – EU)

Skupaj „zadovoljen“	Skupaj „Ni zadovoljen“	Ne vem/Ni odgovora
EU27	58	37	5
Starost
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Še vedno študiram	63	30	7
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	55	42	3
Menedžerji	66	31	3
Druge bele ovratnice	62	35	3
Ročni delavci	54	42	4
Hišni ljubljenčki	48	43	9
Brezposelni	53	39	8
Upokojeni	56	38	6
Študenti	63	30	7
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	41	52	7
Od časa do časa	55	41	4
Skoraj nikoli/nikoli	62	33	5
Vloga Evropskega parlamenta
Pomembnejša	68	30	2
Manj pomembno	40	56	4
Brez sprememb	62	29	9
Odobritev podpore EU Ukrajini
Odobri	72	24	4
Neodobravanje	14	83	3

3.3 Majhno zaupanje, da se bo življenje nadaljevalo nespremenjeno

Le tretjina državljanov (33 %) je prepričana, da bo njihovo življenje zaradi vojne v Ukrajini in njenih morebitnih posledic ostalo nespremenjeno (–4 odstotne točke od aprila do maja 2022). Samo 4 % (brez sprememb) je „zelo prepričano“, da bo tako. Večina (65 %, +4 odstotne točke) pravi, da niso prepričani, da bo tako, saj jih 22 % ni prepričanih (+4 odstotne točke).

(Oktober/november 2022 – april/maj 2022) Sploh ne samozavestni 22 (+4) Ni preveč samozavestna 43 (=) Ne znajo 2 (=) Zelo samozavestni 4 (=) Dokaj samozavestni 29 (-4) QA12 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno? (V % – EU-27) Irska (50 %) je edina država članica EU, v kateri je večina vprašanih prepričana, da bo njihovo življenje zaradi vojne v Ukrajini in njenih morebitnih posledic ostalo nespremenjeno, čeprav so na Malti enaki deleži samozavestni in nezaupljivi (obe 48 %).

Na drugi strani pa le 10 % v Grčiji, 16 % na Slovaškem in 17 % na Cipru in v Litvi meni, da bo njihovo življenje ostalo nespremenjeno.

Na splošno so anketiranci na vzhodnih območjih Evrope manj prepričani, da bo njihovo življenje zaradi vojne v Ukrajini in njenih morebitnih posledic ostalo nespremenjeno. To velja zlasti za nekatere države, ki mejijo na Ukrajino ali Rusijo, kot so baltske države Estonije, Latvije in Litve.

Zemljevid Legenda QA12 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno? (% – skupaj „ni samozavestno“) Od aprila do maja 2022 se je zaupanje v nadaljevanje življenja v štirih državah članicah EU povečalo: Bolgarija (30 %, +5 odstotnih točk), Češka (21 %, +4 odstotne točke), Slovaška (16 %, +4 odstotne točke) in Hrvaška (36 %, +3 odstotne točke). Vendar se je optimizem zmanjšal v 12 državah, zlasti na Danskem (45 %, –16 odstotnih točk), Španiji (24 %, –11 odstotnih točk), Nemčiji (32 %, –8 odstotnih točk) in na Portugalskem (33 %, –8 odstotnih točk). V enajstih državah ni bilo sprememb ali skoraj nobenih sprememb.

Zaradi teh sprememb je negativno mnenje zdaj prevladujoče na Danskem.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA12 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno? (% – skupaj „zaupno“) Če pogledamo razmerje med gospodarskimi razmerami v državah članicah in zaupanjem državljanov, da bo njihovo življenje ostalo nespremenjeno, morda ni presenetljivo, da v državah z manjšim BDP na prebivalca državljani bolj verjetno čutijo, da bi se njihovo življenje lahko spremenilo. Na primer, v Grčiji je le 10 % prepričanih, da bo njihovo življenje ostalo enako, polovica Ircev pa je pozitivna, da se njihovo življenje ne bo spremenilo. Kot je prikazano v spodnjem grafikonu, se pri analizi obeh spremenljivk skupaj najde korelacija. Korelacijski koeficient (0,49) kaže pozitivno in statistično značilno razmerje med spremenljivkami (vrednost p & 0,01).

Delež državljanov, ki so prepričani, da bo življenje ostalo nespremenjeno BDP na prebivalca v SKM* Eurostat – BDP na prebivalca v standardu kupne moči (SKM) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Podatki pridobljeni 25. novembra 2022] * Standard kupne moči (SKM) je proizvodna valutna enota, ki jo Eurostat uporablja za primerjave med državami članicami za odpravo razlik v ravneh cen med državami članicami. QA12 BDP na prebivalca in zaupanje, da se bo življenje nadaljevalo nespremenjeno

Rezultati socialno-demografske analize kažejo, da so moški nekoliko bolj verjetno kot ženske, da so prepričani, da bo njihovo življenje ostalo nespremenjeno zaradi vojne v Ukrajini in njenih morebitnih posledic (36 % v primerjavi z 31 %). Pri osebah, starih od 15 do 24 let, je to zaupanje najbolj verjetno, zlasti v primerjavi s tistimi, starimi 55 let (40 % v primerjavi z 32 %).

Menedžerji in študenti (obe 40 %) so bolj samozavestni kot druge socialno-poklicne skupine, zlasti hišniki (25 %) in brezposelni anketiranci (26 %). Manj finančnih težav, ki jih imajo anketiranci, večja je verjetnost, da bodo prepričani, da se bo njihovo življenje zaradi vojne v Ukrajini nadaljevalo nespremenjeno: 35 % tistih, ki imajo najmanj težav, je samozavestnih, 21 % pa jih ima največ finančnih težav.

Anketiranci, ki so pozitivni glede ukrepov EU za podporo Ukrajini in glede sodelovanja med državami članicami, so bolj prepričani, da bo njihovo življenje ostalo nespremenjeno. Na primer, 40 % tistih, ki odobravajo ukrepe EU od začetka vojne, je prepričanih, da bo njihovo življenje ostalo nespremenjeno, v primerjavi z 18 % tistih, ki ne odobravajo teh ukrepov.

Anketiranci, ki menijo, da nedavni dogodki, vključno z vojno v Ukrajini, ne bodo vplivali na njihov življenjski standard, so bolj verjetno prepričani, da se bo njihovo življenje nadaljevalo nespremenjeno (54 %), v primerjavi s tistimi, katerih življenjski standard še ni bil ogrožen, vendar menijo, da se bo to zgodilo v naslednjem letu (38 %), in tistih, katerih življenjski standard je že vplival (23 %).

QA12 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno? (% EU)

Skupaj „zaupno“	Skupaj „ni zaupno“	Ne znajo
EU27	33	65	2
Spol
Moški	36	63	1
Ženska	31	67	2
Starost
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	33	65	2
Menedžerji	40	59	1
Druge bele ovratnice	38	61	1
Ročni delavci	31	68	1
Hišni ljubljenčki	25	74	1
Brezposelni	26	73	1
Upokojeni	31	67	2
Študenti	40	57	3
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	21	78	1
Od časa do časa	34	65	1
Skoraj nikoli/nikoli	35	63	2
Odobritev podpore EU Ukrajini
Odobri	40	59	1
Neodobravanje	18	81	1
Vaš življenjski standard je...
Se je že zmanjšala	23	76	1
Še ni zmanjšan, vendar bo	38	61	1
Se ne spremeni/poveča	54	45	1

Na splošno velika večina državljanov, ki odobravajo ukrepe EU in podporo Ukrajini, želi, da bi imel EP pomembnejšo vlogo (62 % tistih, ki odobravajo podporo EU Ukrajini, in 62 % tistih, ki odobravajo posebne ukrepe EU). Obstaja tudi večina, ki si želi, da bi imel EP pomembnejšo vlogo (51 %) med tistimi, ki menijo, da se bo njihovo življenje spremenilo.

Manj pomembna vloga Evropskega parlamenta Pomembnejša vloga Evropskega parlamenta Tisti, ki odobravajo podporo EU Ukrajini Tisti, ki odobravajo ukrepe EU za podporo Ukrajini Tisti, ki niso prepričani v svoje življenje, bodo ostali nespremenjeni. QA4 V luči ruske invazije na Ukrajino državljani želijo, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo vlogo Base = QA13 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno? Base = QA14 Zdaj podrobneje razmislimo o različnih ukrepih, ki jih je Evropska unija sprejela za podporo Ukrajini od začetka vojne, kot so sankcije proti ruski vladi ali finančna, vojaška ali humanitarna podpora: ali odobravate ali ne odobravate teh dejanj? Base = QA12 Razmišljanje o vojni v Ukrajini in njenih morebitnih posledicah za vaše življenje, kako samozavestno menite, da bo vaše življenje ostalo nespremenjeno?

IV. EU IN EVROPSKI PARLAMENT V OČEH DRŽAVLJANOV

To poglavje se osredotoča na dojemanje EU in Evropskega parlamenta s strani državljanov. Začne se s preučevanjem dojemanja vloge Evropskega parlamenta, temeljnih vrednot in prednostnih nalog, ki bi jih moral zagovarjati, ter podobe, ki jo ima med državljani. V drugi polovici poglavja je poudarek na dojemanju EU, vključno s pomenom članstva v EU in njenimi koristmi.

Prejšnja raziskava v aprilu in maju 2022 je pokazala podobo Evropskega parlamenta in EU na rekordno visokih ravneh. Čeprav te zelo visoke ravni v sedanji raziskavi niso bile ohranjene, je dolgoročna slika še vedno pozitivna, pri čemer je odnos ostal na spodbudnih ravneh, zabeleženih v zadnjem letu, kljub izzivom vojne v Ukrajini, pandemiji COVID-19 in naraščajočim življenjskim stroškom.

V znak evropske odpornosti in enotnosti Evropejci vidijo zaščito skupnih evropskih vrednot, kot je demokracija, kot je demokracija, skupaj z vrednotami, kot so varstvo človekovih pravic, svoboda govora in misli ter pravna država. Kar zadeva politične prednostne naloge, državljani želijo, da se Evropski parlament osredotoči na boj proti revščini in socialni izključenosti, vprašanje javnega zdravja ter gospodarstvo in ustvarjanje delovnih mest.

Skoraj tri četrtine Evropejcev pravi, da je njihova država imela koristi od članstva v EU, kar je stabilen kazalnik, ki podpira znake splošne odpornosti prebivalstva EU. Glavni razlog, zakaj je njihova država imela koristi od članstva v EU, je prispevek EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti, ki se je od oktobra/novembra 2021 znatno povečal in največji med točkami, ki so bile postavljene v tem vprašanju. Med drugimi razlogi, navedenimi v korist sodelovanja med državami EU, in prispevka EU h gospodarski rasti države izstopata.

4.1 Vloga in dojemanje Evropskega parlamenta

Ta oddelek se osredotoča na podobo Evropskega parlamenta med državljani, kako se dojema njegova prihodnja vloga ter kako državljani gledajo na njegove prednostne naloge in temeljne vrednote. Podoba Evropskega parlamenta je ostala na visoki ravni, pri čemer je treba močno zahtevati okrepitev njegove vloge. Poleg tega ima Evropski parlament široko podporo pri zagovarjanju vrednot, kot je demokracija, in prednostni obravnavi vprašanj, kot sta revščina in socialna izključenost, te vrednote in prednostne naloge pa so kljub izzivom, s katerimi se sooča Evropa, ostale stabilne.

Evropski parlament bi moral prednostno zagovarjati demokracijo. To je še vedno številka ena za državljane (36 %, –2 odstotni točki od aprila do maja 2022). Vsaj eden od petih meni, da bi moral Evropski parlament prednostno zagovarjati varstvo človekovih pravic v EU in po svetu (29 %, +2 odstotni točki), svobodo govora in misli (28 %, +1 odstotno točko), pravno državo (24 %, +2 odstotni točki), solidarnost med državami članicami EU in med njenimi regijami (23 %, +3 odstotne točke) ter enakost med ženskami in moškimi (21 %, –2 odstotni točki). Vse druge vrednosti je omenil manj kot eden od petih anketirancev.

Rezultati so ostali dosledni od aprila do maja 2022. Samo dve točki kažeta spremembo za več kot dve odstotni točki: solidarnost med državami članicami EU in med njenimi regijami (23 %, +3 odstotne točke) ter spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU (17 %, +3 odstotne točke).

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 Demokracija Varstvo človekovih pravic v EU in po svetu Svoboda govora in misli Pravna država Solidarnost med državami članicami EU in njenimi regijami Enakost žensk in moških Strpnost in spoštovanje raznolikosti v družbi Človekovo dostojanstvo, vključno s prepovedjo smrtne kazni, mučenja ali suženjstva Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU Svoboda gibanja Boj proti diskriminaciji in zaščita manjšin Solidarnost med EU in revnimi državami po svetu Svoboda veroizpovedi in prepričanja Pravica do prošnje za azil pred preganjanjem Drugo (spontano) Nič (spontano) Zavrnitev (spontano) Ne vem QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU-27) V primerjavi z rezultati iz jeseni 2021, zbranimi pred rusko invazijo na Ukrajino, pa je mogoče opaziti nekaj bolj opaznih povečanj. Demokracija, solidarnost med državami članicami EU in njenimi regijami ter varstvo človekovih pravic v EU in po svetu so se povečale za štiri odstotne točke, povečalo pa se je tudi spoštovanje nacionalnih identitet in kultur (+3 odstotne točke) in pravne države (+2 odstotni točki). Večina preostalih vrednot, ki jih mora Evropski parlament prednostno zagovarjati, je ostala zelo stabilna že pred invazijo Rusije, pri čemer je bilo edino zmanjšanje opaženo pri enakosti med moškimi in ženskami (–3 odstotne točke).

Človekovo dostojanstvo, vključno s prepovedjo smrtne kazni, mučenja ali suženjstva; 17 % Svoboda gibanja 16 % Strpnost in spoštovanje raznolikosti v družbi: 16 % Boj proti diskriminaciji in zaščita manjšin: 14 % Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU: 14 % Demokracija: 36 % Varstvo človekovih pravic v EU in po svetu: 29 % Svoboda govora in misli: 29 % Pravna država: 24 % Solidarnost med državami članicami EU in njenimi regijami: 23 % Enakost žensk in moških: 21 % Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU: 17 % Strpnost in spoštovanje raznolikosti v družbi: 17 % Človekovo dostojanstvo, vključno s prepovedjo smrtne kazni, mučenja ali suženjstva: 7 % Svoboda gibanja: 5 % Boj proti diskriminaciji in zaščita manjšin: 14 % Solidarnost med EU in revnimi državami po svetu: 13 % Svoboda veroizpovedi in prepričanja: 8 % Pravica do prošnje za azil pred preganjanjem: 5 % QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Maksimalno 3 odgovori) V 13 državah anketiranci menijo, da bi moral Evropski parlament prednostno zagovarjati demokracijo. Varstvo človekovih pravic velja za glavno prednostno nalogo (ali skupno prednostno nalogo) v devetih državah. Svoboda govora in misli je najbolj omenjena (ali skupna najpogosteje omenjena) vrednota v štirih državah članicah. Pravna država se uvršča na skupni vrh v Sloveniji in Bolgariji.

Svoboda gibanja je skupni najvišji odgovor v Bolgariji, medtem ko je Francija (41 %) edina država, v kateri je enakost med moškimi in ženskami najbolj omenjena prednostna naloga. Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU je skupno najvišje v Estoniji.

Demokracija Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU Svoboda gibanja Enakost žensk in moških Demokracija Pravna država Svoboda govora in misli QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – najpogostejši odgovor po državah) Demokracija se uvršča med tri najvišje vrednote v 21 državah. Vendar se deleži, ki jih omenjajo, precej razlikujejo, in sicer od 51 % na Švedskem, 48 % v Nemčiji in 45 % na Finskem ter 20 % na Hrvaškem in Slovaškem.

Zaščita človekovih pravic v EU in po svetu je med prvimi tremi v 22 državah. Ta vrednost je najpogosteje omenjena na Švedskem (49 %), Cipru (44 %) in Nizozemskem (42 %), najmanj pa v Italiji (21 %) in Bolgariji (23 %).

Svoboda govora in misli je med prvimi tremi v 13 državah. Omenja se od 34 % v Franciji, 33 % na Češkem in 32 % v Avstriji do 15 % v Bolgariji in na Portugalskem.

V Bolgariji (37 %) in Sloveniji (31 %) je pravna država skupna najvišja prednostna vrednota, ki jo je treba braniti, vendar je pogosto omenjena tudi v Grčiji (38 %) in na Cipru (37 %). Nasprotno pa 12 % v Franciji in 15 % v Litvi in na Portugalskem meni, da bi to moralo biti prednostna naloga.

Anketiranci v Grčiji (39 %), Bolgariji (34 %), na Češkem (32 %) in na Portugalskem (31 %) najpogosteje menijo, da bi bilo treba solidarnost med državami članicami EU in med njenimi regijami zagovarjati prednostno, ta vrednost pa se v vsaki državi omenja za vsaj 15 %.

Enakost moških in žensk je najbolj omenjena vrednost med anketiranci v Franciji (39 %), prav tako pa jo omenja 31 % v Španiji in 30 % v Belgiji. Nasprotno pa 9 % v Grčiji in Latviji meni, da bi to moralo biti prednostna naloga.

Poleg tega je veliko bolj verjetno, da bo svoboda gibanja v Bolgariji izbrana kot prednostna naloga (37 %) kot v drugih državah. Deleži, ki pravijo, da je spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU še posebej visoko v Estoniji (31 %) in Bolgariji (30 %).

QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (%)

EU27	POSTANITE	BG	CZ	DK	DE	E-POŠTA	IE	EL	ES	FR	HR	VSE JE V REDU.	CY	LV	LT	LU	GDČ.	MT	NL	NA	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Demokracija	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Varstvo človekovih pravic v EU in po svetu	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Svoboda govora in misli	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Pravna država	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidarnost med državami članicami EU in njenimi regijami	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Enakost žensk in moških	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Strpnost in spoštovanje raznolikosti v družbi	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Človekovo dostojanstvo, vključno s prepovedjo smrtne kazni, mučenja ali suženjstva	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Spoštovanje nacionalnih identitet, kultur in tradicij v državah članicah EU	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Svoboda gibanja	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Boj proti diskriminaciji in zaščita manjšin	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidarnost med EU in revnimi državami po svetu	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Svoboda veroizpovedi in prepričanja	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Pravica do prošnje za azil pred preganjanjem	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Ne znajo	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

V primerjavi z aprilom in majem 2022 je prednostna obravnava obrambe demokracije postala pomembnejša za anketirance v štirih državah: Malta (35 %, +8 odstotnih točk), Madžarska (41 %, +4 odstotne točke), Češka (42 %, +3 odstotne točke) in Poljska (32 %, +3 odstotne točke). Nasprotno pa je prednostna obravnava demokracije manj pogosta v devetih državah članicah, zlasti v Belgiji (29 %, –8 odstotnih točk), na Nizozemskem (36 %, –8 odstotnih točk), v Sloveniji (23 %, –7 odstotnih točk) in na Švedskem (51 %, –7 odstotnih točk). V preostalih 14 državah ni bilo sprememb.

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – demokracija) Socialno-demografska analiza se osredotoča na prvih šest vrednot, za katere državljani menijo, da bi moral Evropski parlament prednostno zagovarjati. Kaže, da moški bolj kot ženske menijo, da bi morale prednostne naloge vključevati demokracijo (39 % v primerjavi s 34 %) in pravno državo (27 % v primerjavi z 20 %), nasprotno pa velja za enakost med moškimi in ženskami (16 % v primerjavi s 26 %). Ljudje, stari od 15 do 24 let, najverjetneje pravijo, da bi morala biti prednostna naloga svoboda govora in misli (31 %) ter enakost med moškimi in ženskami (26 %), vendar je najmanj verjetno, da bodo omenili demokracijo (27 %), solidarnost med državami članicami in regijami (19 %) ali pravno državo (18 %).

Anketiranci, ki so zaključili izobraževanje, ko so bili stari 20 let ali več, bolj verjetno menijo, da bi moralo biti varstvo človekovih pravic v EU in po svetu vrednota, ki jo Evropski parlament zagovarja prednostno (33 %), v primerjavi s tistimi, ki so zaključili izobraževanje, ko so bili stari 15 let ali mlajši (23 %).

Anketiranci, ki menijo, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar, so bolj verjetno kot tisti, ki menijo, da je slabo reči, da bi moral Evropski parlament dati prednost solidarnosti med državami članicami EU in med regijami (27 % v primerjavi s 14 %). Razlike je mogoče opaziti tudi pri demokraciji (39 % je dobra stvar v primerjavi s 27 % slaba stvar) in varstvu človekovih pravic v EU in po svetu (31 % v primerjavi s 24 %).

Nazadnje, anketiranci s pozitivno podobo Evropskega parlamenta so bolj verjetni kot tisti z negativno podobo, ki pravijo, da bi bilo treba dati prednost demokraciji (41 % v primerjavi z 31 %) in solidarnosti med državami članicami EU in med njenimi regijami (29 % v primerjavi s 17 %). Vendar je bolj verjetno, da bodo svobodo govora in misli prednostno obravnavali tisti z negativno podobo (34 %) kot tisti s pozitivno podobo (24 %).

QA5ab Katere od naslednjih vrednot bi moral po vašem mnenju prednostno zagovarjati Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU)

Enakost žensk in moških	Solidarnost med državami članicami EU in njenimi regijami	Varstvo človekovih pravic v EU in po svetu	Svoboda govora in misli	Demokracija	Pravna država
EU27	21	23	29	28	36	24
Spol
Moški	16	25	27	30	39	27
Ženska	26	22	30	26	34	20
Starost
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Še vedno študiram	24	18	32	31	28	18
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	19	29	31	24	41	27
Nevtralna	23	22	28	29	34	22
Negativno	20	17	26	34	31	24
Mnenje o članstvu države v EU
Nekaj dobrega	21	27	31	26	39	25
Nekaj slabega	20	14	24	33	27	21
Niti dobra niti slaba stvar	22	20	26	32	32	22

Državljani menijo, da bi moral biti boj proti revščini in socialni izključenosti (37 %, –1 odstotna točka od aprila do maja 2022) glavna prednostna naloga Evropskega parlamenta, ki bi ji moral slediti javno zdravje (34 %, –1 odstotne točke), ukrepi proti podnebnim spremembam (31 %, brez sprememb) ter podpora gospodarstvu in ustvarjanju novih delovnih mest (31 %, +1 odstotne točke). Vsaj eden od petih meni, da bi morala biti prednostna naloga demokracija in pravna država (27 %, –5 odstotnih točk), prihodnost Evrope (27 %, –2 odstotne točke), obramba in varnost EU, vključno z zaščito zunanjih meja EU (24 %, –3 odstotne točke) ter bojem proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (20 %, brez sprememb).

Edina opazna sprememba od aprila do maja 2022 je zmanjšanje deleža, ki omenja demokracijo in pravno državo kot prednostno vrednost (27 %, –5 odstotnih točk).

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 Boj proti revščini in socialni izključenosti Javno zdravje Ukrepi proti podnebnim spremembam Podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest Prihodnost Evrope Demokracija in pravna država Obramba in varnost EU, vključno z varovanjem zunanjih meja EU Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu Avtonomija EU na področju industrije in energetike Humanitarna in razvojna pomoč Pravice potrošnikov Kmetijska politika Enakost spolov Vključevanje in raznolikost Migracije in azil Digitalizacija evropskega gospodarstva in družbe Drugo (spontano) Nič (spontano) Ne vem VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – EU-27) Prav tako je zanimivo primerjati prednostne naloge državljanov pred rusko invazijo na Ukrajino, s stanjem le tri mesece v vojni in sedanjim stališčem po devetih mesecih od izbruha konflikta: Vprašanje javnega zdravja se je v primerjavi z letom dni nenehno zmanjševalo. Medtem ko se boj proti revščini in socialni izključenosti zmanjšuje, se je podpora gospodarstvu in ustvarjanju novih delovnih mest povečala kot prednostna naloga državljanov.

Na splošno se je položaj večine prednostnih nalog po izbruhu vojne bistveno spremenil, vendar se je zdaj do neke mere vrnil na raven pred vojno. To velja za prihodnost Evrope, demokracijo in pravno državo ter obrambo in varnost EU.

Druge prednostne naloge so doživele znatno povečanje ali zmanjšanje priljubljenosti na začetku invazije in so od takrat ostale na isti ravni. To vključuje ukrepe proti podnebnim spremembam (–9 odstotnih točk, nato stabilne), boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (za 3 odstotne točke, nato stabilen) ter avtonomijo EU na področju industrije in energije (+6 odstotnih točk, nato stabilna).

Ukrepi proti podnebnim spremembam: 39 % Podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest: 32 % Demokracija in pravna država: 25 % Prihodnost Evrope: 24 % Nov 2021 Maj 2022 Novo leto 2022 Boj proti revščini in socialni izključenosti: 37 % Javno zdravje: 34 % Ukrepi proti podnebnim spremembam: 31 % Podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest: 31 % Prihodnost Evrope: 27 % Demokracija in pravna država: 27 % Obramba in varnost EU, vključno z varovanjem zunanjih meja EU: 24 % Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu: 20 % Avtonomija EU na področju industrije in energije: 17 % VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – EU-27) Prednostne teme, ki jih mora Evropski parlament obravnavati, se po EU zelo razlikujejo. V sedmih državah večina vprašanih meni, da je boj proti revščini in socialni izključenosti prednostna naloga. V petih državah večina vprašanih meni, da ima javno zdravje prednost. Ukrepanje proti podnebnim spremembam je glavna prednostna naloga v šestih državah, v petih državah članicah pa je prednostna naloga podpora gospodarstvu in ustvarjanju novih delovnih mest (več kot v aprilu in maju 2022, kjer je bila glavna prednostna naloga le v Grčiji).

V Nemčiji in na Finskem je glavna prednostna naloga demokracija in pravna država, na Poljskem pa sta obramba in varnost EU glavna prednostna naloga. Najpomembnejša prednostna naloga na Češkem je avtonomija EU na področju industrije in energetike.

Boj proti revščini in socialni izključenosti je ena od treh najbolj omenjenih tem v 21 državah, deleži v EU pa segajo od 59 % na Portugalskem, 58 % v Grčiji in 50 % v Litvi do 25 % na Malti, 26 % na Finskem in 27 % v Estoniji.

Javno zdravje se uvršča med tri glavne teme v 17 državah. Najpogosteje se omenja na Cipru (53 %), v Španiji (49 %), na Portugalskem in v Grčiji (oba 44 %), manj kot petina pa v Nemčiji, na Švedskem (v obeh 17 %) in na Češkem (18 %).

Delež anketirancev, ki omenjajo ukrepe proti podnebnim spremembam, je najvišji na Švedskem (55 %), Nizozemskem (52 %) in Danskem (47 %), najnižji pa v Latviji (9 %), Estoniji in Bolgariji (oba 10 %).

Podpora gospodarstvu in ustvarjanju novih delovnih mest je prednostna tema 55 % v Grčiji, 49 % na Portugalskem in 48 % v Litvi v primerjavi s 15 % na Nizozemskem, 16 % na Švedskem in 18 % na Danskem.

Na Finskem (42 %) in v Nemčiji (41 %) sta demokracija in pravna država prednostni temi Evropskega parlamenta. Omenja jo tudi 44 % na Švedskem, anketiranci pa so to najmanj verjetno izbrali kot prednostno nalogo na Portugalskem (12 %) in v Litvi (13 %).

Prihodnost Evrope se najpogosteje omenja na Češkem (38 %), v Nemčiji (36 %) in na Finskem (35 %). Na drugi strani lestvice je omenjena za 12 % na Cipru in 17 % na Portugalskem.

Delež anketirancev, ki menijo, da je prednostna tema obramba in varnost EU, se giblje od 44 % v Litvi, 42 % na Češkem in 40 % na Finskem do 11 % na Portugalskem in 12 % v Franciji.

Avtonomija EU na področju industrije in energije velja za glavno prednostno nalogo na Češkem (49 %), v Estoniji pa jo je izbralo tudi 30 %.

Nobena druga tema ni na prvem mestu v nobeni državi. Vendar je treba opozoriti, da je za anketirance na Švedskem (38 %) veliko verjetneje, da omenijo boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu kot tisti v drugih državah, medtem ko tisti na Malti najverjetneje dajejo prednost pravicam potrošnikov (34 %). Anketiranci na Slovaškem bolj verjetno kot tisti v drugih državah dajejo prednost kmetijski politiki (30 %), velik delež na Švedskem pa omenja enakost spolov, vključevanje in raznolikost (32 %). Migracije in azil se na Cipru (32 %) izberejo veliko pogosteje kot v drugih državah.

Boj proti revščini in socialni izključenosti Javno zdravje Podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest Obramba EU in varnost, vključno z varovanjem zunanjih meja EU Ukrepi proti podnebnim spremembam Avtonomija EU na področju industrije in energetike Demokracija in pravna država VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – najpogostejši odgovor po državah)

V 13 državah je zdaj manj verjetno, da bodo anketiranci menili, da bi bilo treba boj proti revščini in socialni izključenosti obravnavati prednostno kot v aprilu in maju 2022. Največje zmanjšanje je mogoče opaziti na Hrvaškem (40 %, –8 odstotnih točk), na Portugalskem (59 %, –7 odstotnih točk), v Avstriji (33 %, –7 odstotnih točk) in na Malti (25 %, –7 odstotnih točk). V treh državah je prišlo do povečanja: Švedska (40 %, +8 odstotnih točk), Poljska (28 %, +4 odstotne točke) in Češka (28 %, +4 odstotne točke). Podatki ostajajo nespremenjeni v preostalih 11 državah.

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – Boj proti revščini in socialni izključenosti) V 14 državah članicah je zdaj manj verjetno, da bodo anketiranci menili, da bi bilo treba javno zdravje obravnavati kot prednostno nalogo v primerjavi z aprilom in majem 2022. Največje zmanjšanje je mogoče opaziti v Luksemburgu (25 %, -12 odstotnih točk), na Portugalskem (44 %, –9 odstotnih točk) in Grčiji (44 %, –8 odstotnih točk). Omembe javnega zdravja so se na Danskem rahlo povečale (21 %, +3 odstotne točke), v preostalih 12 državah pa so ostale nespremenjene.

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – javno zdravje) Socialno-demografska analiza se osredotoča na osem prednostnih nalog, ki so jih opredelili anketiranci, in kaže, da nekatere največje razlike temeljijo na stopnjah izobrazbe. Dlje ko je anketiranec ostal v izobraževanju, bolj verjetno je, da bi moral Evropski parlament dati prednost demokraciji in pravni državi, ukrepom proti podnebnim spremembam, prihodnosti Evrope ter obrambi in varnosti EU, manj verjetno pa je, da bi morala biti prednostna naloga javno zdravje ali boj proti revščini in socialni izključenosti.

Podoben vzorec je mogoče videti v zvezi s finančnim položajem anketirancev. Manj kot je finančnih težav, večja je verjetnost, da bodo dali prednost demokraciji in pravni državi, ukrepom proti podnebnim spremembam, prihodnosti Evrope ter obrambi in varnosti EU, manj verjetno pa je, da bi morala biti prednostna naloga boj proti revščini in socialni izključenosti ali podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest. Tisti, ki so bolj zaskrbljeni zaradi revščine in socialne izključenosti ter življenjskih stroškov, bodo bolj verjetno želeli, da ima Evropski parlament pomembnejšo vlogo.

Analiza kaže tudi, da bi moral Evropski parlament prednostno obravnavati boj proti revščini in socialni vključenosti (40 % v primerjavi s 34 %) ter javno zdravje (37 % v primerjavi s 30 %). Moški bolj kot ženske želijo dati prednost demokraciji in pravni državi (29 % v primerjavi s 24 %).

Glavne razlike glede na starost so, da mlajši anketiranci pogosteje kot starejše starostne skupine omenjajo ukrepe proti podnebnim spremembam, medtem ko starejši anketiranci pogosteje omenjajo javno zdravje, obrambo in varnost EU ter boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu.

Anketiranci, ki menijo, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar, bolj verjetno želijo, da bi bili ukrepi proti podnebnim spremembam obravnavani prednostno (37 % v primerjavi z 18 % tistih, ki menijo, da je članstvo v EU slaba stvar), enako pa je mogoče videti tudi za prihodnost Evrope (31 % v primerjavi z 18 %). Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu pogosteje omenjajo tisti, ki menijo, da je članstvo v EU slaba stvar (24 % v primerjavi z 18 % tistih, ki menijo, da je to dobra stvar).

Nazadnje, anketiranci s pozitivnim stališčem Evropskega parlamenta so bolj verjetni kot tisti z negativnim stališčem, da bi moral Parlament dati prednost demokraciji in pravni državi (31 % v primerjavi s 23 %), ukrepom proti podnebnim spremembam (38 % v primerjavi z 22 %) in prihodnosti Evrope (32 % v primerjavi z 22 %). Tisti, ki dajejo prednost demokraciji in pravni državi, bodo tudi bolj verjetno želeli, da bi imel Evropski parlament pomembnejšo vlogo.

VA6ab Katere od naslednjih tem bi po vašem mnenju prednostno obravnaval Evropski parlament? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 4 odgovori) (% – EU)

Javno zdravje	Ukrepi proti podnebnim spremembam	Boj proti revščini in socialni izključenosti	Podpora gospodarstvu in ustvarjanje novih delovnih mest	Prihodnost Evrope	Boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu	Demokracija in pravna država	Obramba in varnost EU, vključno z varovanjem zunanjih meja EU
EU27	34	31	37	31	27	20	27	24
Spol
Moški	30	31	34	31	29	19	29	25
Ženska	37	32	40	30	26	20	24	22
Starost
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Še vedno študiram	29	43	37	30	30	14	26	17
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	36	21	46	35	19	20	22	17
Od časa do časa	37	27	39	35	26	18	23	20
Skoraj nikoli/nikoli	31	35	34	28	29	20	29	26
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	30	38	35	32	32	17	31	27
Nevtralna	36	30	37	31	26	20	25	22
Negativno	34	22	39	29	22	23	23	22
Mnenje o članstvu države v EU
Nekaj dobrega	31	37	37	31	31	18	29	26
Nekaj slabega	31	18	34	29	18	24	22	20
Niti dobra niti slaba stvar	39	25	37	32	23	21	23	21
Vloga Evropskega parlamenta
Pomembnejša	33	35	37	31	30	19	29	23
Manj pomembno	32	24	35	31	24	22	25	24
Brez sprememb	34	32	38	35	27	21	24	28

Za državljane je dvakrat večja verjetnost, da bodo imeli pozitivno sliko o Evropskem parlamentu, kot da bi imeli negativno podobo. Več kot tretjina državljanov (36 %, –3 odstotne točke od aprila do maja 2022) ima pozitivno podobo Evropskega parlamenta. Manj kot petina (17 %, +1 odstotne točke) ima negativno sliko, medtem ko 45 % (+2 pp) pravi, da je njihova slika nevtralna.

Spremembe od zadnje ankete so obrnile pozitiven premik med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022, zato je položaj zdaj podoben kot pred enim letom. Dolgoročno je vrzel med tistimi s pozitivno podobo in negativno sliko (zdaj +19 točk) večja kot v večini zadnjih desetih let.

November 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Junij 2013 EB79.5 November – december 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September – oktober 2016 EB86.1 September – oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 April – maj 2022 EB97.3 Oktober – november 2022 EB98.1 Skupaj „pozitivno“ Nevtralna Skupaj „negativno“ Ne znajo QA3 Ali imate na splošno zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo Evropskega parlamenta? (% – EU) V 25 državah članicah je pozitivno stališče Evropskega parlamenta bolj razširjeno kot negativno stališče. Mnenja so najbolj pozitivna na Malti (62 %), na Irskem (58 %), Švedskem (53 %), v Luksemburgu, na Danskem in Portugalskem (vsi 51 %). V samo dveh državah je bolj verjetno, da bodo anketiranci imeli negativno mnenje kot pozitivno mnenje: Francija (26 % negativna v primerjavi z 22 % pozitivna) in Grčija (28 % v primerjavi s 27 %).

Na splošno prevladuje nevtralni pogled v 17 državah, pozitivna podoba pa je najpogostejši odziv v osmih državah. V Italiji in na Nizozemskem je mnenje razdeljeno (z enakimi deleži pozitivnih in nevtralnih odgovorov).

Skupaj „pozitivno“ Nevtralna Skupaj „negativno“ Ne znajo QA3 Ali imate na splošno zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo Evropskega parlamenta? (V %)

V petih državah je zdaj bolj verjetno, da bodo imeli anketiranci pozitivno podobo Evropskega parlamenta kot novembra in decembra 2021, pri čemer je bilo največje povečanje zabeleženo na Švedskem (53 %, +12 odstotnih točk). Delež s pozitivno podobo se je zmanjšal v 12 državah, zlasti na Poljskem (39 %, –12 odstotnih točk), v preostalih desetih državah pa je ostal stabilen.

Zaradi teh sprememb je pozitivno stališče zdaj manjšinsko stališče v Franciji.

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA3 Ali imate na splošno zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo Evropskega parlamenta? (% – skupaj „pozitivni“) Socialno-demografska analiza kaže jasne razlike glede na stopnjo izobrazbe in finančno stanje. Anketiranci, ki so zaključili izobraževanje v starosti 20 let ali več, imajo bolj pozitivno mnenje o Evropskem parlamentu kot tisti, ki so zaključili izobraževanje v starosti 15 let ali manj (42 % v primerjavi s 27 %). Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, imajo bolj pozitivno mnenje kot tisti, ki imajo težave večino časa (40 % v primerjavi s 23 %).

Delež, ki ima pozitivno stališče Evropskega parlamenta, je skladen po starostnih skupinah, čeprav je bolj verjetno, da bodo imeli starejši anketiranci negativno mnenje (20 % oseb, starih 55 let ali več, v primerjavi z 10 % tistih, starih od 15 do 24 let). Pozitivno podobo Evropskega parlamenta imajo menedžerji (49 %), zlasti v primerjavi z gospodinjstvi (24 %), fizičnimi delavci (28 %) in brezposelnimi anketiranci (28 %).

Za državljane EU, ki sledijo evropski politiki (47 %), je prav tako bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno podobo Evropskega parlamenta kot tisti, ki ne (22 %).

Analiza kaže tudi, da je za anketirance s pozitivno podobo EU bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno podobo Evropskega parlamenta (65 % v primerjavi s 4 % tistih z negativno podobo EU). Poleg tega je za državljane, ki menijo, da gre v EU v pravo smer (61 %), bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno podobo Evropskega parlamenta kot tisti, ki menijo, da gre vse v napačno smer (21 %).

QA3 Ali imate na splošno zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo Evropskega parlamenta? (% – EU)

Skupaj „pozitivno“	Nevtralna	Skupaj „negativno“	Ne znajo
EU27	36	45	17	2
Starost
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Še vedno študiram	40	50	7	3
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	41	35	23	1
Menedžerji	49	39	12	0
Druge bele ovratnice	40	44	15	1
Ročni delavci	28	49	21	2
Hišni ljubljenčki	24	52	21	3
Brezposelni	28	48	20	4
Upokojeni	35	43	20	2
Študenti	40	50	7	3
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	23	42	32	3
Od časa do časa	32	48	18	2
Skoraj nikoli/nikoli	40	43	16	1
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	65	30	4	1
Nevtralna	12	72	14	2
Skupaj „negativno“	4	23	72	1
Stvari v EU se dogajajo v...
Prava smer	61	34	4	1
Napačna smer	21	49	29	1
Niti	39	50	9	2
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	47	37	16	0
Ne sledi	22	54	21	3

Obstaja široka podpora Evropskemu parlamentu, da ima vidnejšo vlogo. Več kot polovica državljanov (55 %, –3 odstotne točke od novembra do decembra 2021) želi, da ima Evropski parlament pomembnejšo vlogo, medtem ko si 28 % (+1 odstotne točke) želi manj pomembno vlogo za Evropski parlament.

Brez sprememb/kot je zdaj (Spontaneous) 9 (+1) Manj pomembno 28 (+1) (Oktober/november 2022 – november/december 2021) Pomembnejša 55 (-3) QA4 Ali želite, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo ali manj pomembno vlogo? (V % – EU-27) Želja po pomembnejši vlogi Evropskega parlamenta se je v zadnjem letu zmanjšala (za 3 odstotne točke od novembra do decembra 2021), kar se nadaljuje s postopnim negativnim premikom od novembra do decembra 2020. Vendar je dolgoročni trend pozitiven, saj so sedanje ocene še vedno višje kot večina raziskav pred letom 2019.

November 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Junij 2013 EB79.5 November – december 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September – oktober 2016 EB86.1 September – oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 Oktober – november 2022 EB98.1 Feb.-Mar. 2019 EB91.1 Pomembnejša Manj pomembno Brez sprememb/kot je zdaj (Spontaneous) Ne znajo QA4 Ali želite, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo ali manj pomembno vlogo? (% – EU) Želja po pomembnejši vlogi Evropskega parlamenta je izražena v 23 državah članicah, kjer si relativna večina državljanov želi vplivnejšo institucijo, in sicer od 87 % na Cipru do 39 % v Estoniji in na Švedskem. V treh državah večina vprašanih želi, da bi imel Evropski parlament v prihodnosti manj pomembno vlogo: Slovaška (53 % manj pomembna), Češka (50 %) in Danska (36 %). V Avstriji obstaja enako razmerje med tistimi, ki želijo bolj ali manj pomembno vlogo (obe 39 %).

Koristno je primerjati odgovore na to vprašanje o vlogi Evropskega parlamenta z odgovori na njegovo splošno podobo med državljani. Širše sporočilo po vsej EU je, da bodo tisti, ki imajo pozitivno podobo Evropskega parlamenta, veliko bolj verjetno želeli, da bi imel pomembnejšo vlogo. Po odnosu med tema dvema stališčema tisti, ki imajo negativno podobo institucije, bolj verjetno želijo, da bi imela manj pomembno vlogo. Hkrati je mogoče posamezne razmere najti na ravni držav, na primer v Grčiji, kjer podoba Evropskega parlamenta ni posebej visoka, čeprav bi anketiranci želeli, da ima pomembnejšo vlogo. Nasprotno pa je splošna slika na Danskem in Švedskem pozitivna, vendar je podpovprečna v smislu želje po vidnejši vlogi.

Pomembnejša Manj pomembno Brez sprememb/kot je zdaj (Spontaneous) Ne znajo QA4 Ali želite, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo ali manj pomembno vlogo? (V %)

Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 QA4 Ali želite, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo ali manj pomembno vlogo? (% – pomembneje)

V primerjavi z novembrom in decembrom 2021 se je podpora za pomembnejšo vlogo Evropskega parlamenta povečala za vsaj tri odstotne točke v treh državah: Estonija (39 %, +8 odstotnih točk), Grčija (75 %, +5 odstotnih točk) in Litva (66 %, +3 odstotne točke). V 15 državah članicah se je podpora za pomembnejšo vlogo Evropskega parlamenta od novembra do decembra 2021 zmanjšala. Največje zmanjšanje je mogoče opaziti na Irskem (54 %, –14 odstotnih točk), v Sloveniji (57 %, –12 odstotnih točk) in na Danskem (29 %, –11 odstotnih točk).

Z vidika socialno-demografskega vidika je verjetneje, da si mlajši anketiranci želijo vidnejšo vlogo Evropskega parlamenta (58 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi s 53 % tistih, starih 55 let ali več), manjši delež pa si želi manj pomembne vloge (20 % v primerjavi s 30 %).

Poleg tega bolj izobraženi anketiranci izražajo večjo željo po pomembnejši vlogi Evropskega parlamenta (61 % tistih, ki so zapustili izobraževanje pri 20 letih ali več), tako kot vodstveni delavci (64 %) in študenti (61 %). Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov, bodo tudi bolj verjetno želeli večjo vlogo Evropskega parlamenta (57 % v primerjavi z 48 % tistih, ki imajo težave večino časa).

Kot je navedeno v analizi države, obstaja povezava med splošno podobo anketirancev o Evropskem parlamentu in željo po vidnejši vlogi. Na splošno skoraj osem od desetih tistih s pozitivno podobo institucije želi, da ima pomembnejšo vlogo (78 %), v primerjavi s približno tremi od desetih tistih z negativno podobo (29 %).

QA4 Ali želite, da bi Evropski parlament igral pomembnejšo ali manj pomembno vlogo? (% – EU)

Pomembnejša	Manj pomembno	Brez sprememb/kot je zdaj (Spontaneous)	Ne znajo
EU27	55	28	9	8
Starost
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Še vedno študiram	61	16	11	12
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	57	28	10	5
Menedžerji	64	22	10	4
Druge bele ovratnice	58	28	8	6
Ročni delavci	50	34	8	8
Hišni ljubljenčki	51	27	11	11
Brezposelni	52	29	7	12
Upokojeni	51	31	9	9
Študenti	61	16	11	12
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	48	34	8	10
Od časa do časa	52	32	8	8
Skoraj nikoli/nikoli	57	26	10	7
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	78	9	10	3
Nevtralna	48	30	11	11
Negativno	29	63	3	5

4.2 Percepcija EU

V tem delu poročila so proučeni odnosi do EU in njihove spremembe skozi čas. Državljani so zlasti pozvani, naj razmislijo o tem, kako vidijo članstvo v EU: ne glede na to, ali gre za dobro ali slabo stvar in zakaj.

Tako kot je odnos do Evropskega parlamenta v zadnjem letu ostal pozitiven, tudi podoba EU ohranja močno stališče, pri čemer je jasna večina državljanov pozitivna glede članstva v EU in meni, da je to pomembno za njihovo državo.

Ta pozitivna stališča temeljijo na jasnem dojemanju koristi, ki jih prinaša članstvo v EU. Tri glavne prednosti so prispevek EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti, boljšemu sodelovanju med državami članicami in gospodarski rasti na nacionalni ravni.

Podoba EU je v zadnjih šestih mesecih postala bolj negativna, saj 47 % državljanov pravi, da imajo pozitiven pogled na EU (–5 odstotnih točk od aprila do maja 2022). Delež z negativnim pogledom je 14 % (+2 odstotni točki), medtem ko je 38 % nevtralnih (+2 odstotni točki). Te spremembe so obrnile pozitiven premik med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022, čeprav je slika še vedno razmeroma pozitivna, ko se obravnavajo dolgoročnejši trendi, pri čemer razlika med pozitivnimi in negativnimi stališči znaša 33 odstotnih točk.

Skupaj „pozitivno“ Nevtralna Skupaj „negativno“ Ne znajo D78 Ali vam EU na splošno pričara zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo? (% – EU) V vsaki državi članici EU je pozitivna podoba EU bolj razširjena kot negativna podoba, v 23 državah pa je najpogostejši odziv pozitivna podoba. Na Slovaškem, v Španiji, Grčiji in Sloveniji prevladuje nevtralno stališče.

Skupaj „pozitivno“ Nevtralna Skupaj „negativno“ Ne znajo D78 Ali vam EU na splošno pričara zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo? (V %) Anketiranci imajo najverjetneje pozitivno podobo o EU na Irskem (70 %), v Luksemburgu (67 %), na Portugalskem (65 %), Malti (64 %), na Danskem in Švedskem (obe 63 %). Negativno mnenje je najpogostejše v Grčiji (29 %), na Slovaškem (25 %), na Češkem in v Avstriji (obe 22 %).

Malta (64 %, +6 odstotnih točk) in Danska (63 %, +3 odstotne točke) sta edini državi, ki kažeta očitno povečanje pozitivnih stališč EU od aprila do maja 2022. V 15 državah je zdaj manj verjetno, da bodo anketiranci dejali, da imajo pozitivno podobo EU, pri čemer je bilo največje zmanjšanje zabeleženo na Poljskem (53 %, –9 odstotnih točk), v Sloveniji (43 %, –9 odstotnih točk), v Belgiji (43 %, –8 odstotnih točk) in na Portugalskem (65 %, –8 odstotnih točk). Pozitivno stališče je v preostalih državah ostalo razmeroma stabilno.

V primerjavi z jesenskim letom 2021 pa se povečanje na Malti (+12 odstotnih točk) in Danskem (+10 odstotnih točk) povečuje, neto povečanja pa so zabeležena tudi na Slovaškem (+5 odstotnih točk), v Romuniji, Avstriji in Luksemburgu (+4 odstotne točke). Neto zmanjšanje je zabeleženo v 10 državah članicah, številna zmanjšanja, ki jih je mogoče opaziti od pomladi 2022, pa se zmanjšajo, na primer na Poljskem (–5 odstotnih točk) in na Portugalskem (–2 odstotni točki). V Belgiji je zmanjšanje odpravljeno (+2 odstotni točki). Od začetka ruske invazije so Slovenija (–9 odstotnih točk), Španija (-6 odstotnih točk) in Nemčija (–5 odstotnih točk) države z največjim neto zmanjšanjem pozitivne podobe EU.

Socialno-demografska analiza kaže velike razlike, ki temeljijo na stopnji izobrazbe, poklicu in finančnem položaju. Pri anketirancih, ki so zaključili izobraževanje, staro 20 let ali več, je bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno sliko kot tisti, ki so končali 15 let ali manj (57 % v primerjavi s 35 %). Menedžerji (61 %) in študenti (56 %) imajo najverjetneje pozitivno podobo o EU, zlasti v primerjavi z gospodinjstvi in brezposelnimi anketiranci (obe 34 %). Analiza kaže tudi, da imajo anketiranci z najmanj finančnimi težavami bolj pozitivno sliko (53 %) v primerjavi s tistimi, ki imajo največ težav (31 %).

Razlike so tudi po starostnih skupinah, pri čemer je pri anketirancih, starih od 15 do 24 let, bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno sliko o EU (53 % v primerjavi s 45 % tistih, starih 55 let in več).

Za udeležence, ki spremljajo evropsko politiko (57 %), je bolj verjetno, da bodo imeli pozitivno podobo o EU kot tisti, ki ne (35 %).

D78 Ali vam EU na splošno pričara zelo pozitivno, dokaj pozitivno, nevtralno, precej negativno ali zelo negativno podobo? (% – EU)

Skupaj „pozitivno“	Nevtralna	Skupaj „negativno“	Ne znajo
EU27	47	38	14	1
Starost
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Še vedno študiram	56	36	7	1
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	49	33	18	0
Menedžerji	61	29	10	0
Druge bele ovratnice	50	37	13	0
Ročni delavci	40	44	16	0
Hišni ljubljenčki	34	46	19	1
Brezposelni	34	45	20	1
Upokojeni	46	37	16	1
Študenti	56	36	7	1
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	31	36	31	2
Od časa do časa	39	44	16	1
Skoraj nikoli/nikoli	53	35	11	1
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	57	32	11	0
Ne sledi	35	46	18	1

Več kot šest od desetih Evropejcev (62 %, –3 odstotne točke od aprila do maja 2022) meni, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar, medtem ko vsak deseti (10 %, +2 odstotni točki) meni, da je članstvo v EU slaba stvar za njihovo državo, približno eden od štirih (27 %, +1 odstotna točka) pa je nevtralen.

Tako kot pri drugih vprašanjih je v zadnjih šestih mesecih prišlo do negativnega premika, kar je obrnilo pozitiven trend, ki je bil opažen med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022. Vendar pa je, podobno kot pri drugih ukrepih, sedanje stanje še vedno pozitivno, če upoštevamo dolgoročnejše trende. Rezultati v zadnjih letih so bili med najbolj pozitivnimi v zadnjih 15 letih.

Nekaj dobrega Nekaj slabega Niti dobra niti slaba stvar Ne znajo QA7 Na splošno menite, da je (naša DRŽAVA) članstvo v EU...? (% – EU) Čeprav je to večinsko stališče v 25 državah članicah, so med državami precejšnje razlike. Anketiranci najverjetneje menijo, da je članstvo v EU dobro za njihovo državo v Luksemburgu (90 %), na Irskem (83 %), v Litvi in na Malti (obe 79 %), v primerjavi z 42 % v Avstriji, 43 % v Grčiji in 44 % na Slovaškem. Na Slovaškem in v Grčiji prevladuje stališče, da članstvo ni niti dobro niti slabo za njuno državo (47 % oziroma 44 %).

Romunija (23 %) in Avstrija (20 %) sta edini državi, v kateri vsaj eden od petih meni, da je članstvo v EU slaba stvar za njuno državo.

Pozitiven pogled na članstvo v EU je najpogostejši na severnih in jugozahodnih območjih Evrope, najmanj pa v južni in zlasti jugovzhodni Evropi.

Zemljevid Legenda QA7 Na splošno menite, da je (naša DRŽAVA) članstvo v EU...? (% – nekaj dobrega) V petih državah članicah se je od aprila do maja 2022 povečalo pozitivno mnenje o članstvu v EU, največje na Malti (79 %, +5 odstotnih točk). V 13 državah anketiranci zdaj manj verjetno pravijo, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar, pri čemer je bilo največje zmanjšanje zabeleženo v Estoniji (66 %, –10 odstotnih točk), Sloveniji (58 %, –9 odstotnih točk), Nemčiji (70 %, –7 odstotnih točk) in na Poljskem (65 %, –7 odstotnih točk). Pozitivno stališče je ostalo razmeroma stabilno v preostalih devetih državah.

Nekaj dobrega Niti dobra niti slaba stvar Nekaj slabega Ne znajo QA7 Na splošno menite, da je (naša DRŽAVA) članstvo v EU...? (V %) Kot je bilo ugotovljeno v prejšnjih letih, sedanja sociodemografska analiza kaže, da je podpora članstvu v EU močnejša med mlajšimi anketiranci. Podpora je najvišja med osebami, starimi od 15 do 24 let (68 %), najnižja pa med tistimi, starejšimi od 55 let (60 %).

Analiza kaže tudi, da tisti, ki so ostali najdaljšo izobrazbo (72 %), veliko bolj verjetno menijo, da je članstvo v njihovi državi v EU dobra stvar kot tisti, ki so opustili šolanje v starosti od 16 do 19 let (55 %) ali v starosti 15 let in mlajši (51 %). Visoka je tudi podpora med vodstvenimi delavci (76 %) in študenti (73 %), zlasti v primerjavi z gospodinjstvi (48 %).

Podpora za članstvo v EU je veliko večja med tistimi, ki redko/nikoli nimajo težav s plačevanjem računov (70 %) v primerjavi s tistimi, ki imajo občasno težave (52 %) ali večino časa (43 %).

Ti vzorci so podobni tistim, ki so bili opaženi zgoraj v zvezi s splošno podobo anketirancev o EU, odgovori na obe vprašanji pa so tesno povezani. Anketiranci, ki imajo pozitivno podobo EU, večinoma menijo, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar (89 %), medtem ko le 16 % vprašanih meni, da je to, če je njihova podoba EU negativna.

QA7 Na splošno menite, da je (naša DRŽAVA) članstvo v EU...? (% – EU)

Nekaj dobrega	Nekaj slabega	Niti dobra niti slaba stvar	Ne znajo
EU27	62	10	27	1
Starost
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Še vedno študiram	73	6	20	1
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	63	10	26	1
Menedžerji	76	7	17	0
Druge bele ovratnice	63	9	27	1
Ročni delavci	54	13	32	1
Hišni ljubljenčki	48	10	40	2
Brezposelni	58	10	30	2
Upokojeni	60	10	28	2
Študenti	73	6	20	1
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	43	18	36	3
Od časa do časa	52	12	35	1
Skoraj nikoli/nikoli	70	7	22	1
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	89	2	9	0
Nevtralna	46	8	45	1
Skupaj „negativno“	16	41	41	2

Dve tretjini državljanov (66 %) pravi, da je za njih pomembno, da je njihova država članica EU ( –4 odstotne točke od aprila do maja 2022).25 Anketiranci so bili pozvani, naj uporabijo lestvico od 1 do 10, pri čemer „“1“ pomeni „ni pomembno“ in 10 pomeni „izjemno pomembno“. V tej analizi „pomembno“ vključuje tiste, ki dajejo oceno 7–10, „ni pomembno“ oceno 1–4 in „zmerno pomembno“ oceno 5 ali 6. Približno eden od desetih (11 %, +2 odstotni točki) meni, da to ni pomembno, in le ena od petih (22 %, +2 odstotne točke) je nevtralna. Od jeseni 2021 pa to pomeni neto povečanje (+5 odstotnih točk) odstotka državljanov, ki pravijo, da je pomembno, da je njihova država država članica EU, ko je bila skoraj četrtina nevtralna (24 %, –2 odstotne točke), 14 % (–3 odstotne točke) pa je izjavilo, da to ni pomembno.

(Oktober/november 2022 – april/maj 2021) Skupaj „ni pomembno“ (1–4) 11 (+2) Skupaj „Neutral“ (5–6) 22 (+2) Ne znajo 1 (=) Skupaj „pomembno“ (7–10) 66 (-4) QA8 Kako pomembna je za vas (naša država) država članica Evropske unije? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer 1 pomeni „ni pomembno“ in 10 pomeni „izjemno pomembno“. (V % – EU-27) Večina vprašanih v vsaki državi članici meni, da je zanje pomembno, da je njihova država članica EU, čeprav se deleži močno razlikujejo: od 89 % v Luksemburgu, 83 % na Irskem in 82 % v Litvi in na Malti do 48 % na Slovaškem in 54 % v Bolgariji, na Cipru in v Romuniji. Češka (21 %) je edina država, v kateri kar ena od petih meni, da jim ni pomembno, da je njihova država članica EU.

V jugovzhodnih državah, kot so Ciper, Romunija in Bolgarija ter nekatere vzhodnoevropske države, kot sta Češka in Slovaška, je pomen držav anketirancev, ki so države članice EU, manj izrazit kot v drugih državah. Pri anketirancih v državah na severu Evrope je bolj verjetno, da bo članstvo njihove države v EU postalo pomembno.

Zemljevid Legenda QA8 Kako pomembna je za vas (naša država) država članica Evropske unije? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer 1 pomeni „ni pomembno“ in 10 pomeni „izjemno pomembno“. — Skupaj „pomembno (7–10) (%) Prejšnja raziskava (od aprila do maja 2022) je poročala o nekaterih velikih povečanjih deležev, ki menijo, da je članstvo njihove države v EU pomembno. Od takrat so ugotovitve za posamezne države večinoma postale bolj negativne ali pa so ostale stabilne.

V 14 državah se je pomen članstva zmanjšal za vsaj tri odstotne točke, pri čemer je bil največji zabeležen na Portugalskem (75 %, –10 odstotnih točk), Estoniji (62 %, –9 odstotnih točk), Belgiji (66 %, –8 odstotnih točk) in Sloveniji (59 %, –8 odstotnih točk). V dveh državah je prišlo do majhnega povečanja: Luksemburg (89 %, +3 odstotne točke) in Švedska (73 %, +3 odstotne točke).

V primerjavi z invazijo Rusije na Ukrajino jeseni 2021 je neto zmanjšanje zabeleženo le v Sloveniji (–4 odstotne točke) z neto povečanjem v 20 državah članicah, od katerih je bilo največje v Litvi (+20 odstotnih točk), Malti (+18 odstotnih točk) in Luksemburgu (+17 odstotnih točk).

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA8 Kako pomembna je za vas (naša država) država članica Evropske unije? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer 1 pomeni „ni pomembno“ in 10 pomeni „izjemno pomembno“. (% – skupaj „pomembno“) Socialno-demografska analiza kaže, da večina v vsaki skupini pravi, da jim je pomembno, da je njihova država članica EU, vendar se ta stališča močneje zavzemajo za visokošolsko izobrazbo in manj finančnih težav. To odraža rezultate prejšnjega vprašanja, v katerem so te skupine bolj verjetno menile, da je članstvo njihove države v EU dobra stvar.

Natančneje, približno tri četrtine (76 %) tistih, ki so zaključili izobraževanje v starosti 20 let ali več, menijo, da je članstvo v njihovi državi pomembno, v primerjavi z 62 % tistih, ki so dopolnili 16–19 let, in 53 % tistih, ki so končali 15 let ali manj. Med socialno-poklicnimi skupinami so menedžerji (79 %) in študenti (77 %) najverjetneje mnenja, da je članstvo v EU pomembno, zlasti v primerjavi z gospodinjstvi (53 %).

Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov (73 %), pogosteje pravijo, da je zanje pomembno, da je njihova država članica EU, v primerjavi s tistimi, ki imajo občasno težave (60 %) ali večino časa (48 %).

Obstajajo določene razlike glede na starostno skupino, pri čemer je pri osebah, starih od 15 do 24 let (71 %), najverjetneje pomembno, da je članstvo njihove države v EU (v primerjavi s 65 % oseb, starih 55 let in več).

Ni presenetljivo, da devet od desetih (90 %) anketirancev s pozitivno podobo EU meni, da je zanje pomembno članstvo v njihovi državi, v primerjavi s 23 % tistih z negativno podobo.

QA8 Kako pomembna je za vas (naša država) država članica Evropske unije? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer 1 pomeni „ni pomembno“ in 10 pomeni „izjemno pomembno“. (% EU)

Skupaj „pomembno“	Skupaj „Neutral“	Skupaj „ni pomembno“	Ne znajo
EU27	66	22	11	1
Starost
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Še vedno študiram	77	17	4	2
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	68	18	13	1
Menedžerji	79	15	6	0
Druge bele ovratnice	69	21	10	0
Ročni delavci	60	26	13	1
Hišni ljubljenčki	53	33	12	2
Brezposelni	58	26	14	2
Upokojeni	65	22	12	1
Študenti	77	17	4	2
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	48	30	19	3
Od časa do časa	60	27	12	1
Skoraj nikoli/nikoli	73	18	8	1
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	90	9	1	0
Nevtralna	53	36	9	2
Skupaj „negativno“	23	30	46	1

Glede na to, da so njihova stališča o članstvu v EU dobra, več kot sedem od desetih državljanov EU (72 %, brez sprememb od novembra do decembra 2021) meni, da je njihova država imela koristi od članstva v EU. Nekaj več kot petina (22 %, -1 odstotne točke) pravi, da njihova država ni imela koristi od članstva.

Koristni Ni koristilo Ne znajo QA9 Ali bi ob upoštevanju vsega rekli, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne? (% – EU)

V vsaki državi članici EU več kot polovica vprašanih navaja, da je njihova država imela koristi od članstva v EU, kar velja za več kot devet od desetih anketirancev na Malti (95 %), Irskem (92 %), Luksemburgu in Litvi (obe 91 %). Ta delež je najnižji v Avstriji (55 %), sledijo ji Bolgarija (60 %), Italija (61 %) in Francija (63 %). Avstrija ima največji delež tistih, ki menijo, da njihova država ni imela koristi od članstva v EU (38 %).

Ugotovitve za posamezne države članice so večinoma ostale nespremenjene od novembra do decembra 2021. Samo šest držav članic beleži spremembo za vsaj tri odstotne točke v deležu, ki pravi, da je njihova država imela koristi od članstva v EU. V treh državah je prišlo do povečanja: Malta (95 %, +6 odstotnih točk), Finska (78 %, +6 odstotnih točk) in Švedska (75 %, +4 odstotne točke). Zmanjšanje je opaziti na Irskem (92 %, –3 odstotne točke), na Hrvaškem (80 %, –3 odstotne točke) in na Cipru (68 %, –3 odstotne točke).

Okt/Nov 2022 Nov/Dec 2021 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 QA9 Ali bi ob upoštevanju vsega rekli, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne? (% – koristni)

Socialno-demografske razlike so zelo podobne tistim, ki so se že videle v zvezi s tem, ali se članstvo v EU šteje za dobro. Stališče, da je njihova država imela koristi od članstva v EU, je najmočnejše med tistimi, ki so zaključili izobraževanje pri starosti 20 let ali več (81 %), v primerjavi s tistimi, ki so izobraževanje opustili pri starosti 15 let ali manj (60 %).

Po socialno-poklicnih skupinah je ta delež najvišji med menedžerji (84 %) in študenti (81 %), najnižji pa med gospodinjstvi (59 %). Anketiranci, ki redko ali nikoli nimajo težav z računi (77 %), menijo, da je njihova država imela koristi od članstva v EU, v primerjavi s tistimi, ki imajo težave večino časa (55 %).

Razlika v starosti je znana, saj je bolj verjetno, da bodo mlajši ljudje videli koristi članstva v EU kot starejši (77 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi z 68 % tistih, starih 55 let ali več).

QA9 Ali bi ob upoštevanju vsega rekli, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne? (% – EU)

Koristni	Ni koristilo	Ne znajo
EU27	72	22	6
Starost
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Še vedno študiram	81	12	7
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	75	20	5
Menedžerji	84	14	2
Druge bele ovratnice	76	20	4
Ročni delavci	66	29	5
Hišni ljubljenčki	59	30	11
Brezposelni	65	26	9
Upokojeni	67	24	9
Študenti	81	12	7
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	55	36	9
Od časa do časa	65	28	7
Skoraj nikoli/nikoli	77	8	5

Prispevek EU k miru in stabilnosti se šteje za njegovo glavno korist, ki se je v zadnjem letu povečala.

Državljani menijo, zakaj je njihova država imela koristi od članstva v EU, in sicer iz treh glavnih razlogov: dejstvo, da EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti (36 %, +6 odstotnih točk od novembra do decembra 2021), da EU izboljšuje sodelovanje med svojo državo in drugimi državami EU (35 %, +3 odstotne točke) in da EU prispeva h gospodarski rasti svoje države (30 %, brez sprememb). V tej raziskavi so bili vsi anketiranci pozvani, naj preučijo glavne koristi članstva v EU, ne glede na njihovo splošno oceno, ali je njihova država koristila ali ne.

EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (naša DRŽAVA) in drugimi državami EU EU prispeva h gospodarski rasti (naša DRŽAVA) EU daje ljudem (NATIONALITY) močnejšo besedo v svetu EU prinaša ljudem (NATIONALITY) nove možnosti za delo Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (naša DRŽAVA) in grofi zunaj EU EU izboljšuje (NATIONALITY) življenjski standard ljudi EU pomaga (naša DRŽAVA) pri spopadanju s podnebnimi spremembami EU prispeva k demokraciji v (naša DRŽAVA) EU pomaga (naša DRŽAVA) v boju proti terorizmu (Državljanstvo) pomembno vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU Na splošno podpirate EU (SPONTANEOUS) Drugo (SPONTANEOUS) Ne vem Okt/Nov 2022 QA10ab Ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU-27)

Naslednje najpomembnejše prednosti članstva v EU so, da EU ljudem prinaša nove zaposlitvene možnosti (23 %, –1 odstotne točke) in da EU ljudem v svoji državi daje večji vpliv na svetu (23 %, +3 odstotne točke).

Prispevek EU h gospodarski rasti je najvišji (ali skupni najvišji) kot korist članstva v EU v devetih državah članicah, v sedmih državah pa je največji (ali skupni najvišji) odziv, da ljudem prinaša nove zaposlitvene možnosti. V sedmih državah je prispevek EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti najvišji (ali skupni najvišji). V sedmih državah je največja (ali skupna najvišja) korist, da EU izboljša sodelovanje med njihovo državo in drugimi državami članicami. Na Poljskem je pozitiven učinek EU na življenjski standard ljudi skupna najvišja prednost.

QA10ab Ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (%)

EU27	POSTANITE	BG	CZ	DK	DE	E-POŠTA	IE	EL	ES	FR	HR	VSE JE V REDU.	CY	LV	LT	LU	GDČ.	MT	NL	NA	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (naša DRŽAVA) in drugimi državami EU	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EU prispeva h gospodarski rasti (naša DRŽAVA)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EU daje ljudem (NATIONALITY) močnejšo besedo v svetu	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EU prinaša ljudem (NATIONALITY) nove možnosti za delo	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (naša DRŽAVA) in državami zunaj EU	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EU izboljšuje (NATIONALITY) življenjski standard ljudi	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EU pomaga (naša DRŽAVA) pri spopadanju s podnebnimi spremembami	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EU prispeva k demokraciji v (naša DRŽAVA)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EU pomaga (naša DRŽAVA) v boju proti terorizmu	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Državljanstvo) pomembno vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Ne vem	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

BPred podrobnejšo analizo rezultatov države je zanimivo preučiti glavne koristi glede na to, ali anketiranci menijo, da je njihova država imela koristi od članstva v EU ali ne.

Med anketiranci, ki menijo, da je njihova država imela koristi od članstva v EU, se pojavijo trije razlogi, ki so jasno oddaljeni od drugih: da EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti (40 %), da članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med njeno državo in drugimi državami EU (38 %) ter da EU prispeva h gospodarski rasti v svoji državi (35 %).

Tisti, ki so prej dejali, da njihova država ni imela koristi, imajo dva od istih razlogov, ko so vprašali, zakaj bi ljudje mislili, da je njihova država imela koristi od članstva, in sicer izboljšanje sodelovanja z drugimi državami EU (27 %) in prispevek EU k miru in varnosti (26 %). Prispevek h gospodarski rasti ni del njihovih treh najboljših odgovorov; namesto tega so prednosti, ki so skupno tretje najvišje, nove zaposlitvene možnosti za njihove ljudi in da EU daje ljudem v njihovi državi močnejšo besedo na svetu (obe 19 %).

Če preidemo na podrobno analizo držav, ugotavljamo, da anketiranci na Nizozemskem (48 %), Švedskem in v Nemčiji (obe 47 %) najverjetneje omenjajo prispevek EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti, medtem ko je ta korist najmanj verjetno omenjena na Irskem (19 %) in Malti (21 %).

Prispevek EU k sodelovanju med državami članicami poudarja več kot polovica vprašanih na Švedskem (72 %), Nizozemskem (65 %), Danskem (59 %) in Finski (57 %). To je najmanj verjetno, da ga bodo anketiranci na Irskem (20 %), v Romuniji in na Poljskem (obe 22 %) obravnavali kot korist članstva.

Prispevek EU h gospodarski rasti velja za pomembno korist članstva v EU na Malti (49 %), Irskem (48 %) in Litvi (44 %). To je najmanj verjetno, da ga bodo anketiranci v Italiji (21 %) in Franciji (23 %) obravnavali kot korist članstva.

Analiza kaže tudi nekaj velikih podatkov o drugih koristih. Prispevek EU k novim delovnim možnostim je naveden v višini 53 % v Bolgariji, 51 % na Madžarskem in 43 % na Slovaškem. Velik delež v Grčiji (39 %) pravi, da EU daje ljudem v njihovi državi močnejšo besedo v svetu. Na Irskem 40 % vprašanih meni, da je prednost članstva v EU v tem, da izboljšuje življenjski standard ljudi.

Na ravni držav je bilo od novembra do decembra 2021 nekaj velikih sprememb v deležih, ki omenjajo različne koristi članstva v EU.

V večini držav bo prispevek EU k ohranjanju miru in krepitvi varnosti bolj verjetno omenjen zdaj kot novembra in decembra 2021. Največje povečanje je mogoče opaziti v Latviji (41 %, +16 odstotnih točk), Litvi (43 %, +15 odstotnih točk), na Nizozemskem (48 %, +13 odstotnih točk) in Estoniji (38 %, +12 odstotnih točk). Madžarska je edina država, ki se je od novembra do decembra 2021 zmanjšala (27 %, –3 odstotne točke).

V 13 državah se je povečal delež, ki omenja prispevek EU k sodelovanju med državami članicami. Največje povečanje je opaziti v Estoniji (30 %, +7 odstotnih točk), Španiji (30 %, +7 odstotnih točk) in na Švedskem (72 %, +7 odstotnih točk). Štiri države članice kažejo zmanjšanje deleža, ki pravi, da članstvo v EU zagotavlja sodelovanje med državami članicami: Latvija (32 %, –9 odstotnih točk), Slovenija (29 %, –6 odstotnih točk), Grčija (35 %, –5 odstotnih točk) in Malta (23 %, –3 odstotne točke).

V 11 državah se je od novembra do decembra 2021 povečal delež, ki pravi, da EU prispeva h gospodarski rasti njihove države. Največje povečanje je opaziti v Bolgariji (25 %, +7 odstotnih točk) in Grčiji (27 %, +7 odstotnih točk). Zmanjšanje se je zmanjšalo v šestih državah, zlasti v Latviji (30 %, –11 odstotnih točk) in na Nizozemskem (41 %, –8 odstotnih točk).

Druge velike spremembe od novembra do decembra 2021 so, da anketiranci na Malti pogosteje pravijo, da imajo ljudje pomemben vpliv na odločitve, sprejete na ravni EU (20 %, +11 odstotnih točk), medtem ko tisti v Latviji veliko manj verjetno pravijo, da EU ljudem prinaša nove zaposlitvene možnosti (27 %, –20 odstotnih točk).

Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (naša DRŽAVA) in drugimi državami EU EU prinaša ljudem (NATIONALITY) nove možnosti za delo EU prispeva h gospodarski rasti (naša DRŽAVA) EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti EU izboljšuje (NATIONALITY) življenjski standard ljudi QA10ab Ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – najpogostejši odgovor po državah)

S socialno-demografskega vidika so rezultati na splošno dosledni po različnih skupinah. Dve koristi kažeta razlike glede na stopnjo izobrazbe in finančni položaj: izboljšano sodelovanje med državami članicami in koristi gospodarske rasti. Te ugodnosti pogosteje omenjajo tisti, ki so dlje ostali v izobraževanju, in tisti, ki nikoli ali redko nimajo težav s plačevanjem računov. Nasprotno pa vlogo EU v boju proti terorizmu pogosteje omenjajo manj izobraženi anketiranci in tisti, ki večino časa težko plačujejo račune.

QA10ab Ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da je (naša DRŽAVA) imela korist od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU)

EU prispeva k ohranjanju miru in krepitvi varnosti	EU prispeva h gospodarski rasti v (naši državi)	Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (našo državo) in drugimi državami EU	Članstvo v EU izboljšuje sodelovanje med (našo državo) in državami zunaj EU	EU daje ljudem (NATIONALITY) močnejšo besedo v svetu	EU pomaga (naša država) v boju proti terorizmu	EU (naša država) pomaga pri spopadanju s podnebnimi spremembami	EU prinaša ljudem (NATIONALITY) nove možnosti za delo	Ne vem
EU27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Še vedno študiram	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Od časa do časa	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Skoraj nikoli/nikoli	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Anketiranci so bili pozvani, naj razmislijo o razlogih, zakaj njihova država morda ni imela koristi od članstva v EU, ne glede na njihova stališča o tej temi. Glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da njihova država ni imela koristi od članstva v EU, so, da imajo nacionalni državljani zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU (34 %, +4 odstotne točke od novembra/decembra 2021), in da se vprašanja, ki so pomembna za njihovo državo, najbolje obravnavajo na nacionalni ravni (30 %, +2 odstotni točki).

Eden od štirih navaja, da ima nacionalna vlada zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU (25 %, +3 odstotne točke), medtem ko eden od petih meni, da bi bilo gospodarstvo njihove države lahko boljše zunaj EU (20 %, +4 odstotne točke) in da članstvo v EU spodkopava nadzor nad zunanjimi mejami svoje države (20 %, +1 odstotne točke).

Ti odgovori odražajo splošnejšo razpravo o tem, ali bi bilo treba politične odločitve sprejemati na ravni EU ali nacionalni ravni. V poročilu o ključnih izzivih našega časopisa26 Ključni izzivi v našem času, Posebna raziskava Eurobarometra 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 Times je večina menila, da bi bilo treba različna področja politike obravnavati enako na ravni EU in nacionalni ravni. Na številnih področjih politike so anketiranci pogosteje rekli, da bi bilo treba to vprašanje obravnavati na ravni EU kot na nacionalni ravni; te so vključevale boj proti terorizmu, migracijam in beguncem, okolje in podnebne spremembe, varnostno in obrambno politiko ter energetsko politiko. Vprašanja, za katera so državljani bolj verjetno želeli, da se obravnavajo na nacionalni ravni kot na ravni EU, so bili zdravje in zaposlovanje ter socialna zaščita.

Nov/Dec 2021 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 (Državljanstvo) ljudje zelo malo vplivajo na odločitve, sprejete na ravni EU Vprašanja, ki so pomembna za ljudi (NATIONALITY), se najbolje obravnavajo na nacionalni ravni. (Naša država) ima zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU. Gospodarstvo naše države bi lahko bilo boljše, če bi bilo zunaj EU Članstvo v EU spodkopava nadzor nad ekstemalnimi mejami (NAŠE DRŽAVE) EU zmanjšuje življenjski standard (NATIONALITY) peopIe Zaradi dejstva, da je članica EU (naša DRŽAVA) bolj občutljiva na negativne učinke globalizacije EU ogroža delovna mesta ljudi (NATIONALITY) (Naša DRŽAVA) glas v svetu razredči s tem, da je članica EU. Članstvo v EU bolj ogroža (naša DRŽAVA) v smislu ohranjanja miru in varnosti (NARO DRŽAVA) Biti članica EU je slabo za demokracijo (naša DRŽAVA) Na splošno ste proti EU (Spontano) Drugo (spontano) Ne vem QA11ab Še vedno ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da (naša DRŽAVA) ni imela koristi od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU-27)

V 17 državah članicah je najpogostejši (ali skupni najpogostejši) razlog, zakaj njihova država ni imela koristi od članstva v EU, ta, da imajo nacionalni državljani zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU. V desetih državah je najvišji (ali skupni najvišji)razlogza to, da se pomembna vprašanja najbolje obravnavajo na nacionalni ravni.

V Italiji je razlog najpogosteje ta, da ima nacionalna vlada zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU, medtem ko je glavni razlog v Franciji, da EU znižuje življenjski standard nacionalnih državljanov.

QA11ab Še vedno ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da (naša DRŽAVA) ni imela koristi od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (%)

EU27	POSTANITE	BG	CZ	DK	DE	E-POŠTA	IE	EL	ES	FR	HR	VSE JE V REDU.	CY	LV	LT	LU	GDČ.	MT	NL	NA	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
(Državljanstvo) ljudje zelo malo vplivajo na odločitve, sprejete na ravni EU	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Vprašanja, ki so pomembna za ljudi (NATIONALITY), se najbolje obravnavajo na nacionalni ravni.	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Naša država) ima zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU.	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
Gospodarstvo naše države bi lahko bilo boljše, če bi bilo zunaj EU	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Članstvo v EU spodkopava nadzor nad zunanjimi mejami (NAŠE DRŽAVE)	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EU zmanjšuje življenjski standard ljudi (NATIONALITY)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Zaradi dejstva, da je članica EU (naša DRŽAVA) bolj občutljiva na negativne učinke globalizacije	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EU ogroža delovna mesta ljudi (NATIONALITY)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(Naša DRŽAVA) glas v svetu razredči s tem, da je članica EU.	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Članstvo v EU bolj ogroža (naša DRŽAVA) v smislu ohranjanja miru in varnosti v EU (OUr COUNTRY)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Biti članica EU je slabo za demokracijo (naša DRŽAVA)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Ne znajo	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Še enkrat je koristno primerjati razloge, zakaj država morda ni imela koristi od članstva v EU, med tistimi, ki menijo, da je njihova država koristila, in tistimi, ki menijo, da ta država ni imela koristi.

Med tistimi, ki menijo, da je njihova država koristila, so glavni trije razlogi, da imajo nacionalni državljani zelo majhen vpliv na odločitve, sprejete na ravni EU (34 %), vprašanja, ki so pomembna za nacionalne državljane, je najbolje obravnavati na nacionalni ravni (32 %), vlade držav članic pa imajo zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU (26 %).

Za tiste, ki menijo, da njihova država ni imela koristi, so glavni razlogi razdeljeni v dve skupini: Po eni strani obstajajo razlogi za pomanjkanje vpliva ljudi (34 %) in nacionalnih vlad (25 %) pri odločitvah EU. V drugi skupini je skupno stališče, da EU zmanjšuje življenjski standard nacionalnih državljanov (29 %), nacionalno gospodarstvo bi bilo bolje, če bi zunaj EU (27 %) in vprašanja, pomembna za nacionalne državljane, najbolje obravnavali na nacionalni ravni (26 %).

Če se premaknemo na analizo države, vidimo, da je v EU kot celoti glavni razlog, zakaj ljudje menijo, da njihova država ni imela koristi od članstva v EU, ta, da imajo nacionalni državljani zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU. Več kot polovica vprašanih na Švedskem (55 %), Danskem (52 %) in Nizozemskem (51 %) to omenja, vendar ne več kot četrtino na Portugalskem (20 %) in v Franciji (25 %).

Več kot polovica vprašanih na Švedskem (54 %) in na Nizozemskem (53 %) pravi, da se pomembna vprašanja najbolje obravnavajo na nacionalni ravni, velik delež pa jih omenja tudi Finska (45 %), Češka (43 %) in Grčija (41 %).

Anketiranci v Grčiji (40 %), Cipru (36 %), Češki in Romuniji (oba 35 %) najverjetneje pravijo, da ima nacionalna vlada zelo majhen vpliv na odločitve, sprejete na ravni EU.

Stališče, da bi bilo gospodarstvo njihove države lahko boljše zunaj EU, je razmeroma velik delež na Švedskem (32 %), medtem ko anketiranci v Avstriji (29 %) najverjetneje pravijo, da članstvo v EU ogroža nadzor nad zunanjimi mejami njihove države.

(Državljanstvo) ljudje zelo malo vplivajo na odločitve, sprejete na ravni EU EU zmanjšuje življenjski standard ljudi (NATIONALITY) Vprašanja, ki so pomembna za ljudi (NATIONALITY), se najbolje obravnavajo na nacionalni ravni. Vlada naše države ima zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU. QA11ab Še vedno ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da (naša DRŽAVA) ni imela koristi od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – najpogostejši odgovor po državah)

Na ravni držav je bilo od novembra do decembra 2021 nekaj sprememb v deležih, ki omenjajo različne razloge za to, da članstvo v EU ne koristi njihovi državi.

V 13 državah članicah, zlastina Cipru (46 %, +11 odstotnih točk) in Španiji (31 %, +10 odstotnih točk), se je povečal delež tistih, ki pravijo, da imajo državljani zelo malo vpliva na odločitve na ravni EU. Zmanjšala se je v sedmih državah, največje zmanjšanje pa je bilo ugotovljeno v Latviji (45 %, -22 odstotnih točk) in na Malti (26 %, –9 odstotnih točk).

Delež, ki pravi, da se pomembna vprašanja najbolje obravnavajo na nacionalni ravni, se je povečal v 15 državah. Največje povečanje je opaziti na Hrvaškem (37 %, +10 odstotnih točk), na Češkem (43 %, +9 odstotnih točk) in na Madžarskem (37 %, +8 odstotnih točk). Največje zmanjšanje je opaziti v Sloveniji (21 %, –7 odstotnih točk).

Anketiranci pogosteje pravijo, da ima nacionalna vlada zelo majhen vpliv na odločitve, sprejete na ravni EU v Bolgariji (33 %, +8 odstotnih točk), Španiji (28 %, +8 odstotnih točk) in na Madžarskem (32 %, +7 odstotnih točk), medtem ko se je delež izrazito zmanjšal v Latviji (28 %, –19 odstotnih točk).

Obstajajo še druge velike spremembe na posameznih postavkah. Anketiranci pogosteje pravijo, da je članstvo v EU bolj ogroženo v smislu ohranjanja miru in varnosti v Luksemburgu (16 %, +11 odstotnih točk) in na Portugalskem (19 %, +10 odstotnih točk). Na Malti se je povečal delež, ki pravi, da bi bilo gospodarstvo njihove države lahko boljše zunaj EU (21 %, +10 odstotnih točk). Nazadnje se je v Latviji zmanjšal delež, ki pravi, da je njihova država bolj ranljiva za negativne učinke globalizacije (11 %, –11 odstotnih točk).

V socio-demografski analizi so ugotovitve zelo konsistentne po različnih skupinah.

Obstajajo nekatere razlike glede na stopnjo izobrazbe: bolj izobraženi anketiranci pogosteje pravijo, da imajo nacionalni državljani zelo majhen vpliv na odločitve, sprejete na ravni EU (36 % tistih, ki so opustili izobraževanje pri 20 letih ali več, v primerjavi s 30 % tistih, ki so odšli do 15. leta) in da se vprašanja, ki so pomembna za njihovo državo, najbolje obravnavajo na nacionalni ravni (34 % v primerjavi s 26 %). Poleg tega ljudje, ki večino časa težko plačujejo račune, pogosteje pravijo, da EU znižuje življenjski standard ljudi (27 % v primerjavi s 15 % tistih, ki nikoli ali redko nimajo težav).

Q11ab Še vedno ne glede na to, ali menite, da je (naša DRŽAVA) imela koristi od članstva v EU ali ne, kateri od naslednjih razlogov so glavni razlogi, zakaj ljudje menijo, da (naša DRŽAVA) ni imela koristi od članstva v EU? Najprej? Kaj pa potem? (Največ 3 odgovori) (% – EU)

Članstvo v EU bolj ogroža (naša DRŽAVA) v smislu ohranjanja miru in varnosti (NARO DRŽAVA)	Gospodarstvo naše države bi lahko bilo boljše, če bi bilo zunaj EU	Vprašanja, ki so pomembna za ljudi (NATIONALITY), se najbolje obravnavajo na nacionalni ravni.	Članstvo v EU spodkopava nadzor nad zunanjimi mejami (NAŠE DRŽAVE)	(Državljanstvo) ljudje zelo malo vplivajo na odločitve, sprejete na ravni EU	(Naša država) ima zelo malo vpliva na odločitve, sprejete na ravni EU.	EU zmanjšuje življenjski standard ljudi (NATIONALITY)	Ne vem
EU27	11	20	30	20	34	25	17	11
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Še vedno študiram	12	20	29	20	32	23	13	13
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	12	23	29	17	31	26	27	9
Od časa do časa	13	20	28	21	33	26	18	10
Skoraj nikoli/nikoli	10	19	32	20	35	25	15	11

V. OGREVANJE: INTERES DRŽAVLJANOV ZA EU IN NASLEDNJE EVROPSKE VOLITVE

Zadnjepoglavje poročila obravnava interes državljanov in njihovo udeležbo v evropskih demokratičnih procesih. Začne se z ocenjevanjem stališč državljanov o demokraciji v EU in njihovih stališč o tem, ali njihov glas šteje. Na splošno državljani ostajajo pozitivni glede načina delovanja demokracije v EU, čeprav obstaja negotovost glede tega, ali „moj glas v EU in moji državi šteje“. Poglavje se nato osredotoča na zanimanje državljanov za evropsko politiko in obseg, v katerem dobijo informacije o politiki v EU in jo spremljajo.

Poudarek se nato preusmeri na volitve v Evropski parlament leta 2024, pri čemer se preučijo znanje, interes in verjetnost glasovanja državljanov. Spodbudno je, da že več kot polovica državljanov EU pravi, da jih zanimajo naslednje evropske volitve, dve tretjini pa, da bodo verjetno glasovali.

5.1 Zanimivost za evropske zadeve

Kot je razvidno iz prejšnjega poglavja, je demokracija najpomembnejša vrednota, ki jo mora braniti Evropski parlament. V zvezi s tem je pomirjujoče, da je absolutna večina državljanov še vedno zadovoljna z demokracijo v EU in v svoji državi, čeprav se je splošno zadovoljstvo z delovanjem demokracije v EU in na nacionalni ravni od aprila do maja 2022 zmanjšalo. Skoraj šest od desetih državljanov (54 %) pravi, da so zadovoljni z delovanjem demokracije v EU (–5 odstotnih točk), 40 % (+4 odstotne točke) pa ni zadovoljnih. Kar zadeva nacionalno raven, je malo manj kot šest od desetih anketirancev (56 %, –4 odstotne točke) zadovoljnih z delovanjem demokracije na nacionalni ravni, medtem ko več kot štirje od desetih (42 %, +4 odstotne točke) pravijo, da niso zadovoljni.

Skupaj „zadovoljen“ – naša država Skupaj „Zadovoljni“ – EU Skupaj „Ni zadovoljen“ – naša država Skupaj „ni zadovoljen“ – EU Ne vem – naša dežela Ne vem – Evropska unija SD18ab Ali ste zelo zadovoljni, precej zadovoljni, nezadovoljni ali pa sploh niste zadovoljni z delovanjem demokracije v naši državi? Kaj pa način delovanja demokracije v EU? (% – EU)

Kot je bilo ugotovljeno pri drugih vprašanjih, je negativni premik od aprila do maja 2022 obrnil povečanje iz prejšnjih šestih mesecev, tako da so ocene na ravni EU in nacionalni ravni zdaj podobne kot pred letom dni, ko je bilo 53 % državljanov zadovoljnih z demokracijo v EU, skoraj šest od desetih (57 %) pa jih je bilo zadovoljnih z demokracijo v svoji državi.

V vseh državah, razen štirih, je večina vprašanih zadovoljna stem, kako demokracija deluje v EU, pri čemer so največji deleži zabeleženi na Irskem, Danskem (v obeh 78 %), Luksemburgu (76 %), Malti (72 %) in na Portugalskem (70 %). V treh državah članicah je nezadovoljstvo večinsko stališče: Grčija (61 % nezadovoljna), Slovaška in Ciper (obe 52 %). V Franciji obstajajo enaki deleži, ki so zadovoljni in nezadovoljni (obe 45 %). Malta ima zelo visok delež, ki je „zelo zadovoljen“ (38 %), Grčija pa je edina država, v kateri vsaj eden od petih sploh ni zadovoljen“ (26 %).

Kot je bilo ugotovljeno pri drugih vprašanjih, je negativni premik od aprila do maja 2022 obrnil povečanje iz prejšnjih šestih mesecev, tako da so ocene na ravni EU in nacionalni ravni zdaj podobne kot pred letom dni, ko je bilo 53 % državljanov zadovoljnih z demokracijo v EU, skoraj šest od desetih (57 %) pa jih je bilo zadovoljnih z demokracijo v svoji državi.

V vseh državah, razen štirih, je večina vprašanih zadovoljna z delovanjem demokracije v EU, pri čemer so bili največji deleži zabeleženi na Irskem, Danskem (v obeh 78 %), Luksemburgu (76 %), Malti (72 %) in na Portugalskem (70 %). V treh državah članicah je nezadovoljstvo večinsko stališče: Grčija (61 % nezadovoljna), Slovaška in Ciper (obe 52 %). V Franciji obstajajo enaki deleži, ki so zadovoljni in nezadovoljni (obe 45 %). Malta ima zelo visok delež, ki je „zelo zadovoljen“ (38 %), Grčija pa je edina država, v kateri vsaj eden od petih sploh ni zadovoljen“ (26 %).

Skupaj „zadovoljen“ Skupaj „Ni zadovoljen“ Ne znajo SD18b Kaj pa način delovanja demokracije v EU? (V %)

Zadovoljstvo z delovanjem demokracije na nacionalni ravni se po EU zelo razlikuje. Zadovoljstvo je večinsko mnenje v 17 državah, z najvišjimi stopnjami zadovoljstva na Danskem (89 %), v Luksemburgu (85 %), na Irskem (84 %), Finskem (83 %) in na Švedskem (82 %). V preostalih desetih državah je večina nezadovoljnih, z najvišjimi stopnjami nezadovoljstva na Slovaškem (68 %), v Grčiji (65 %), Bolgariji (63 %), na Hrvaškem (60 %) in na Cipru (59 %). V Bolgariji (27 %), Grčiji (26 %) in na Slovaškem (20 %) vsaj eden od petih sploh ni zadovoljen.

Zadovoljstvo z delovanjem demokracije na nacionalni ravni je najvišje v severnih regijah Evrope in je na vzhodnih in južnih območjih običajno nižje.

Zemljevid Legenda SD18a Ali ste zelo zadovoljni, precej zadovoljni, nezadovoljni ali pa sploh niste zadovoljni z delovanjem demokracije v naši državi? (% – skupaj „zadovoljen“)

Socialno-demografska analiza kaže enak vzorec zadovoljstva z demokracijo tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, pri čemer so 15–24-letniki, tisti, ki so ostali v izobraževanju, najdlje, študenti in menedžerji ter tisti z manj finančnimi težavami, za katere je najbolj verjetno, da bodo zadovoljni. Na primer, 60 % tistih, ki imajo najmanj finančnih težav, je zadovoljnih z načinom delovanja demokracije v EU, v primerjavi z 32 % tistih, ki imajo največ težav.

Enak vzorec je mogoče opaziti pri tistih, ki imajo pozitivno podobo EU ali Evropskega parlamenta, tako na ravni države kot na ravni EU. Na primer, 82 % vprašanih s pozitivno podobo Evropskega parlamenta pravi, da so zadovoljni z delovanjem demokracije v EU, 18 % pa z negativno podobo o njej.

Poleg tega so tisti, ki so zadovoljni z delovanjem demokracije na eni ravni, bolj verjetno zadovoljni s tem, kako deluje na drugi ravni. Na primer, 84 % tistih, ki so zadovoljni z delovanjem demokracije v svoji državi, je zadovoljnih tudi na ravni EU, 77 % tistih, ki na ravni države niso zadovoljni, pa je tudi nezadovoljnih na ravni EU.

SD18 Ali ste na splošno zelo zadovoljni, precej zadovoljni, nezadovoljni ali sploh nezadovoljni s tem, kako demokracija deluje v...? (% EU)

Naša dežela	Evropska unija
Skupaj „zadovoljen“	Skupaj „Ni zadovoljen“	Skupaj „zadovoljen“	Skupaj „Ni zadovoljen“
EU 27	56	42	54	40
Spol
Moški	58	41	55	41
Ženska	54	43	52	41
Starost
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Še vedno študiram	63	32	65	27
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	54	44	53	43
Menedžerji	67	32	66	32
Druge bele ovratnice	57	42	59	37
Ročni delavci	50	48	49	47
Hišni ljubljenčki	48	48	42	47
Brezposelni	45	54	46	48
Upokojeni	57	41	50	42
Študenti	63	32	65	27
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	32	66	32	61
Od časa do časa	51	47	49	45
Skoraj nikoli/nikoli	62	36	60	35
Zadovoljstvo z demokracijo v EU
Zadovoljen	84	16	100
Nezadovoljen	22	77	100
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	74	25	82	16
Nevtralna	53	44	48	44
Negativno	28	71	18	78

Delež državljanov, ki se strinjajo, da njihov glas v EU šteje, se je od aprila do maja 2022 zmanjšal (47 %, –6 odstotnih točk). To pomeni, da dogovor ni več več mnenje večine, pri čemer se rezultati po pozitivnem premiku (+10 odstotnih točk) med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022 vrnejo na raven iz let 2020 in 2021. Delež, ki se ne strinja, se je od aprila do maja 2022 povečal in zdaj znaša 49 % (+6 odstotnih točk).

Skupaj „se strinjam“ Skupaj „Disagree“ Ne znajo D72.1 V kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v EU (% – EU)

V 12 državah članicah se večina vprašanih strinja s tem, da se njihov glas šteje v EU, najvišje ravni pa so bile zabeležene na Švedskem (80 %), Danskem (78 %), Malti (71 %) in na Nizozemskem (68 %). V preostalih 15 državah se večina ne strinja, največ nesoglasij pa so zabeležili Estonija (79 %), Ciper (74 %) in Grčija (73 %).

Delež, ki se strinja, da njihov glas v EU šteje, se je povečal v samo treh državah članicah: Švedska (80 %, +6 odstotnih točk), Nizozemska (68 %, +6 odstotnih točk) in Malta (71 %, +3 odstotne točke). Sporazum se je zmanjšal v 16 državah članicah, in sicer za vsaj 10 odstotnih točk v Španiji (38 %, –11 odstotnih točk), Franciji (41 %, –11 odstotnih točk) in Cipru (23 %, –10 odstotnih točk). Sporazum je ostal stabilen v drugih osmih državah.

Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 D72.1 V kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v EU (% – Skupaj se strinjam)

V skladu z zmanjšanjem na ravni EU se je delež tistih, ki se strinjajo, da njihov glas šteje v njihovi državi, zmanjšal za pet odstotnih točk na 60 %. Delež, ki se ne strinja, se je povečal za štiri točke na 37 %. Te spremembe obrnejo pozitivni premik med novembrom in decembrom 2021 ter aprilom in majem 2022, tako da so rezultati zdaj enaki kot pred letom dni.

Skupaj „se strinjam“ Skupaj „Disagree“ Ne znajo D72.2 V kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v (naša DRŽAVA) (% – EU)

V 18 državah članicah se večina strinja s svojimi glasovi v svoji državi, kar je najmanj osem od desetih na Švedskem (97 %), na Danskem (93 %), Finskem (85 %), na Nizozemskem (84 %) in Malti (81 %). V preostalih devetih državah večina meni, da njihov glas ne šteje, z najvišjimi ravnmi v Grčiji (68 %), Litvi (66 %) in na Cipru (63 %).

V primerjavi z aprilom in majem 2022 je zdaj manj verjetno, da se bodo anketiranci v 16 državah dogovorili o številu glasov v svoji državi, največje zmanjšanje pa je bilo zabeleženo v Litvi (29 %, –11 odstotnih točk), Romuniji (41 %, –10 odstotnih točk), Franciji (61 %, –9 odstotnih točk) in na Portugalskem (56 %, –9 odstotnih točk). Sporazum se je povečal v štirih državah članicah: Bolgarija (55 %, +3 odstotne točke), Latvija (46 %, +3 odstotne točke), Finska (85 %, +3 odstotne točke) in Švedska (97 %, +3 odstotne točke). Sporazum je ostal stabilen v ostalih sedmih državah.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 D72.2 V kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v (naša DRŽAVA) (% – EU) Socialno-demografska analiza kaže, da se največ razlik pojavlja glede na izobraževanje in finančno stanje. Dlje ko je anketiranec ostal v izobraževanju, večja je verjetnost, da se bodo strinjali, da je njihov glas v EU, sporazum pa se giblje od 55 % med tistimi, ki so zaključili izobraževanje, starim 20 let ali več, do 35 % med tistimi, ki so zaključili izobraževanje v starosti 15 let ali manj.

Analiza kaže, da se menedžerji med socialno-poklicnimi skupinami najverjetneje strinjajo, da njihov glas v EU šteje (59 %), zlasti v primerjavi z gospodinjstvi (34 %) in brezposelnimi anketiranci (36 %).

Manj finančnih težav ima anketiranec, večja je verjetnost, da se bodo strinjali, da njihov glas v EU šteje. Od tistih, ki redko ali nikoli nimajo težav, se jih 53 % strinja, medtem ko je ta delež veliko nižji (27 %) med tistimi, ki imajo težave večino časa.

Anketiranci, ki sledijo politiki EU, se pogosteje strinjajo, da njihov glas v EU šteje (57 % v primerjavi s 35 % tistih, ki ne sledijo politiki EU).

D72.1 To v kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v EU (% – EU)

Skupaj „se strinjam“	Skupaj „Disagree“
EU27	47	49
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Še vedno študiram	50	43
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	46	51
Menedžerji	59	38
Druge bele ovratnice	51	46
Ročni delavci	44	S2
Hišni ljubljenčki	34	62
Brezposelni	36	58
Upokojeni	46	49
Študenti	50	43
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	27	68
Od časa do časa	42	54
Skoraj nikoli/nikoli	53	43
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	57	41
Ne sledi	35	59

V sociodemografski analizi se anketiranci, ki so zaključili izobraževanje v starosti 20 let ali več, bolj verjetno strinjajo, da njihov glas šteje v njihovi državi (68 %), v primerjavi s tistimi, ki so zaključili izobraževanje v starosti 15 let ali manj (47 %). Med socialno-poklicnimi skupinami se bodo menedžerji najverjetneje strinjali (75 %), pri gospodinjstvih in brezposelnih anketirancih pa je najmanj verjetno, da se bodo strinjali (oba 46 %).

Manj finančnih težav, ki jih ima anketiranec, večja je verjetnost, da se bodo strinjali, da njihov glas šteje v njihovi državi. Med tistimi, ki redko ali nikoli nimajo težav, se 68 % strinja, medtem ko je dogovor 36 % med tistimi, ki imajo težave večino časa.

Anketiranci, ki sledijo politiki EU, se pogosteje strinjajo, da njihov glas šteje v njihovi državi (69 % v primerjavi z 49 % tistih, ki ne sledijo politiki EU).

Obe vprašanji se precej prekrivata. Anketiranci, ki se strinjajo, da njihov glas v EU šteje, se večinoma strinjajo (v 93 % primerov), da njihov glas šteje tudi v njihovi državi.

D72.2 V kolikšni meri se strinjate ali ne strinjate z vsako od naslednjih trditev? Moj glas šteje v (naša DRŽAVA) (% – EU)

Skupaj „se strinjam“	Skupaj „Disagree“
EU27	60	37
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Še vedno študiram	59	35
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	57	41
Menedžerji	75	23
Druge bele ovratnice	62	37
Ročni delavci	55	42
Hišni ljubljenčki	46	52
Brezposelni	46	49
Upokojeni	63	34
Študenti	59	35
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	36	61
Od časa do časa	52	45
Skoraj nikoli/nikoli	68	30
Moj glas šteje v EU
Skupaj se strinjamo	93	7
Skupaj nestrinjanje	30	69
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	69	30
Ne sledi	49	47

Sodelovanje s politiko EU se je v zadnjih šestih mesecih zmanjšalo, saj je 56 % državljanov (od aprila do maja 2022) navedlo, da sledijo dogajanju v politiki EU. Približno eden od šestih (16 %, -5 odstotnih točk) pravi, da sledijo temu, kar se dogaja večino časa, 40 % (–5 odstotnih točk) pa občasno. Približno četrtina (27 %, +5 odstotnih točk) pravi, da redko sledijo dogajanju v politiki EU, 17 % (+5 odstotnih točk) pa tega nikoli ali skoraj nikoli ne stori. Čeprav te ugotovitve pomenijo zmanjšanje od aprila do maja 2022, je to posledica povečanja med novembrom 2021 in aprilom in majem 2022, tako da so rezultati zdaj podobni kot pred letom dni.

V 19 državah članicah večina anketirancev spremlja politiko EU, največji delež pa je bil v Luksemburgu (76 %), na Nizozemskem (69 %), v Nemčiji (68 %), na Švedskem in Finskem (v obeh 64 %). V Litvi sta enaka deleža „sledi“ in „ne sledita“ politiki EU (oba 50 %), v sedmih državah pa politika EU spremlja le manjšina državljanov. Najnižji deleži, ki sledijo politiki EU, so zabeleženi v Bolgariji, Sloveniji (obe 40 %), na Slovaškem (44 %) in v Estoniji (45 %).

Več kot četrtina anketirancev na Malti (35 %), Luksemburgu (27 %) in Nemčiji (26 %) večinoma spremlja politiko EU, v primerjavi s 6 % v Bolgariji in 7 % v vsaki Sloveniji, Litvi in Romuniji.

V 21 državah članicah EU je zdaj manj verjetno, da bodo anketiranci večino časa spremljali politiko EU kot pred pol leta, v sedmih državah pa je zmanjšanje za več kot deset odstotnih točk: Poljska (52 %, -20 odstotnih točk), Bolgarija (40 %, –18 odstotnih točk), Nemčija (68 %, –16 odstotnih točk), Estonija (45 %, –15 odstotnih točk), Španija (48 %, –14 odstotnih točk), Litva (50 %, -12 odstotnih točk) in Slovenija (40 %, -12 odstotnih točk). Majhno povečanje je bilo v Luksemburgu (76 %, +3 odstotne točke) in Romuniji (53 %, +3 odstotne točke). Rezultati so ostali nespremenjeni v drugih štirih državah članicah.

(Oktober/november 2022 – april/maj 2022) Redko 27 (+5) Nikoli ali skoraj nikoli 17 (+5) Ne znajo 0 (=) Večino časa 16 (-5) Od časa do časa 40 (-5) QA2 Nekateri ljudje spremljajo, kaj se dogaja v politiki Evropske unije, ne glede na to, ali potekajo volitve ali ne. Drugi niso tako zainteresirani. Bi rekli, da spremljate, kaj se dogaja v politiki Evropske unije? (V % – EU-27) Socialno-demografska analiza se osredotoča na tiste, ki večino časa ali od časa do časa spremljajo politiko EU. Kaže, da je bolj verjetno, da bodo moški kot ženske spremljali politiko EU (61 % v primerjavi z 52 %). Kaže tudi, da je večja verjetnost, da bodo ljudje spremljali politiko EU, ko se starajo, pri čemer se je delež ljudi, starih od 15 do 24 let, povečal z 42 % na 61 % med starejšimi od 55 let.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA2 Nekateri ljudje spremljajo, kaj se dogaja v politiki Evropske unije, ne glede na to, ali potekajo volitve ali ne. Drugi niso tako zainteresirani. Bi rekli, da spremljate, kaj se dogaja v politiki Evropske unije? (% – skupaj „sledenje“)

Dlje ko je anketiranec ostal v izobraževanju, večja je verjetnost, da bodo sledili politiki EU. Ta delež je 68 % med tistimi, ki so ostali v izobraževanju do starosti 20 let, v primerjavi s 45 % med tistimi, ki so končali 15 let ali mlajši. Obstajajo tudi velike razlike med socialno-poklicnimi skupinami, delež, ki sledi politiki EU, se giblje od 70 % med menedžerji do 38 % med gospodinjstvi.

Pri tistih, ki imajo malo finančnih težav (61 %), je veliko bolj verjetno, da bodo sledili politiki EU kot tisti, ki imajo težave večino časa (44 %).

Anketiranci s pozitivno podobo EU ali Evropskega parlamenta bodo bolj verjetno sledili dogajanju v politiki EU (68 % oziroma 74 %). Vendar je pri primerjavi tistih, katerih podoba EU ali Evropskega parlamenta je nevtralna (v vsakem primeru 47 %) in tistih, katerih podoba je negativna (46 % z negativno podobo EU in 49 % tistih z negativno podobo Evropskega parlamenta), malo ali nič razlik v deležu, ki sledi politiki EU.

QA2 Nekateri ljudje spremljajo, kaj se dogaja v politiki Evropske unije, ne glede na to, ali potekajo volitve ali ne. Drugi niso tako zainteresirani. Bi rekli, da spremljate, kaj se dogaja v politiki Evropske unije? (% – EU)

Skupaj „Sledi“	Skupaj „ne sledi“
EU 27	56	44
Spol
Moški	61	39
Ženska	52	48
Starost
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Še vedno študiram	48	52
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	66	34
Menedžerji	70	30
Druge bele ovratnice	60	40
Ročni delavci	49	51
Hišni ljubljenčki	38	62
Brezposelni	44	55
Upokojeni	61	39
Študenti	48	52
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	44	56
Od časa do časa	53	47
Skoraj nikoli/nikoli	61	39
Podoba EU
Skupaj „pozitivno“	68	32
Nevtralna	47	53
Skupaj „negativno“	46	54
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	74	26
Nevtralna	47	53
Negativno	49	51

Dve tretjini državljanov vsaj občasno razpravlja o evropski politiki s prijatelji ali sorodniki. Nekaj več kot polovica jih pravi, da občasno razpravljajo o evropskih političnih zadevah s prijatelji in sorodniki (52 %, –1 odstotne točke od aprila do maja 2022), 15 % (–3 odstotne točke) pa pogosto razpravlja o evropskih političnih zadevah. Približno tretjina (33 %, +4 odstotne točke) o takih zadevah nikoli ne razpravlja.

Dolgoročni trend kaže, da je delež, ki pogosto razpravlja o evropskih političnih zadevah s prijatelji ali sorodniki, ostal na razmeroma visoki ravni. Delež, ki občasno razpravlja o takih zadevah, je od leta 2020 razmeroma stabilen.

(Oktober/november 2022 – april/maj 2022) Nikoli 33 (+4) Ne znajo 0 (=) Pogosto 15 (-3) Občasno 52 (-1) D71.2 Ko se srečate s prijatelji ali sorodniki, bi rekli, da se pogosto, občasno ali nikoli ne pogovarjate o...? Evropske politične zadeve (% – EU-27) V 25 državah anketiranci najpogosteje pravijo, da občasno razpravljajo o evropskih političnih zadevah, pri čemer so največji deleži zabeleženi na Madžarskem (69 %), Slovaškem (65 %) in Nemčiji (62 %). V Španiji (56 %) in Franciji (54 %) anketiranci najpogosteje pravijo, da nikoli ne razpravljajo o evropskih političnih zadevah.

V sedmih državah vsaj ena od petih držav pogosto razpravlja o evropskih političnih zadevah s prijatelji in sorodniki, največji delež pa je na Malti (30 %), na Nizozemskem (27 %) in v Grčiji (25 %). Nasprotno pa 7 % v Sloveniji in 9 % na Portugalskem pravi enako.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 D71.2 Ko se srečate s prijatelji ali sorodniki, bi rekli, da se pogosto, občasno ali nikoli ne pogovarjate o...? Evropske politične zadeve (% – pogosto)

Socialno-demografska analiza kaže, da tisti, ki so ostali v izobraževanju do 20. leta starosti ali več (21 %) samozaposlenih (23 %) in menedžerjev (22 %), najpogosteje govorijo o evropskih političnih zadevah s prijatelji in sorodniki. Tisti, ki nikoli ne govorijo o evropskih političnih zadevah, so najverjetneje stari 15–24 let (44 %), tisti, ki so zaključili izobraževanje v starosti 15 let ali manj (48 %), hišniki (50 %), brezposelni (48 %) in tisti, ki imajo največ finančnih težav (44 %).

D71.2 Ko se srečate s prijatelji ali sorodniki, bi rekli, da se pogosto, občasno ali nikoli ne pogovarjate o...? Evropske politične zadeve (% – EU-27)

Pogosto	Občasno	Nikoli
EU27	15	52	33
Starost
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Še vedno študiram	14	46	40
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	23	54	23
Menedžerji	22	58	20
Druge bele ovratnice	15	60	25
Ročni delavci	12	52	35
Hišni ljubljenčki	8	41	50
Brezposelni	11	40	48
Upokojeni	14	50	35
Študenti	14	46	40
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	14	42	44
Od časa do časa	13	54	33
Skoraj nikoli/nikoli	16	53	31

Pred preučitvijo rezultatov tega pododdelka je treba omeniti, da so druge nedavne raziskave pokazale, da je raven ozaveščenosti Evropskega parlamenta in drugih evropskih institucij zelo visoka. V standardnem Eurobarometru na primer približno devet od desetih državljanov pravi, da so slišali za Evropski parlament, kar je bilo sčasoma dosledno27 Standardna raziskava Eurobarometra 97, poletje 2022 .

V tej raziskavi je več kot šest od desetih državljanov EU (64 %, +1 odstotno točko od novembra do decembra 2021) povedalo, da so pred kratkim prebrali, videli ali slišali o Evropskem parlamentu, bodisi prek interneta, televizije ali radia.

(Oktober/november 2022 – november/december 2021) Ne 36 (-1) Ne znajo 0 (=) Ja 64 (+1) QA1 Ali ste pred kratkim prebrali v medijih, videli na internetu ali televiziji ali slišali na radiu nekaj o Evropskem parlamentu? (V % – EU-27) Po EU obstajajo nekatere razlike: v osmih državah članicah vsaj tri četrtine anketirancev pravi, da so pred kratkim prebrali, videli ali slišali nekaj o Evropskem parlamentu, ki ga vodijo Luksemburg (80 %), Estonija, Finska, Slovaška in Litva (vse 79 %). Vendar to velja za manj kot polovico anketirancev v Franciji (37 %) in na Danskem (49 %).

Čeprav je bilo na splošni ravni EU od novembra do decembra 2021 malo sprememb, je bilo na državni ravni nekaj bistvenih sprememb. Veliko povečanje je mogoče opaziti na Madžarskem (77 %, +16 odstotnih točk), Luksemburgu (80 %, +15 odstotnih točk), Cipru (65 %, +14 odstotnih točk) in Bolgariji (53 %, +10 odstotnih točk). Prišlo je tudi do velikega zmanjšanja na Malti (67 %, –10 odstotnih točk) in na Poljskem (62 %, –10 odstotnih točk). Na splošno se je 12 držav od novembra do decembra 2021 povečalo, medtem ko jih je pet zabeležilo zmanjšanje.

Nov/Dec 2021 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – november/december 2021 QA1 Ali ste pred kratkim prebrali v medijih, videli na internetu ali televiziji ali slišali na radiu nekaj o Evropskem parlamentu? (% – da)

Socialno-demografske ugotovitve kažejo, da moški pogosteje kot ženske pravijo, da so pred kratkim prebrali, videli ali slišali nekaj o Evropskem parlamentu (68 % v primerjavi z 59 %), medtem ko se delež s starostjo povečuje, in sicer z 49 % med 15. in 24. letom starosti na 67 % med tistimi, starimi od 40 do 54 let in 55 let. Več visoko izobraženih ljudi je bolj verjetno, da so pred kratkim prebrali, videli ali slišali nekaj (71 % tistih, ki so zaključili izobraževanje pri starosti 20 let ali več). Večji je tudi med tistimi, ki redko ali nikoli nimajo težav s plačevanjem računov (67 %), pa tudi med vodstvenimi delavci (73 %) in samozaposlenimi (71 %).

Anketiranci, ki imajo pozitivno podobo Evropskega parlamenta (78 %), pogosteje pravijo, da so pred kratkim prebrali, videli ali slišali nekaj od tistih, ki imajo negativno sliko (59 %) ali nevtralno sliko (56 %). To kaže, da obstaja povezava med sliko, ki jo imajo ljudje, in količino, ki jo berejo, vidijo ali slišijo o Evropskem parlamentu, čeprav ni jasno, kako medsebojno vplivata oba dejavnika – tj. ali prejemanje informacij vodi k močnejši ali bolj pozitivni podobi ali pa je bolj verjetno, da bodo ljudje, ki imajo močnejšo sliko, iskali informacije.

QA1 Ali ste pred kratkim prebrali v medijih, videli na internetu ali televiziji ali slišali na radiu nekaj o Evropskem parlamentu? (% – EU)

Ja	Ne
EU 27	64	36
Spol
Moški	68	32
Ženska	59	41
Starost
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Še vedno študiram	52	48
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	71	29
Menedžerji	73	27
Druge bele ovratnice	66	34
Ročni delavci	60	40
Hišni ljubljenčki	53	47
Brezposelni	52	48
Upokojeni	67	33
Študenti	52	48
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	54	46
Od časa do časa	60	40
Skoraj nikoli/nikoli	67	33
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	78	22
Nevtralna	56	44
Negativno	59	41

5.2. Evropske volitve

Pomen glasovanja na evropskih volitvah se je od aprila do maja 2022 zmanjšal, saj manj kot polovica državljanov (46 %) zdaj pripisuje velik pomen volivcem (–13 odstotnih točk). Približno štirje od desetih (39 %, +8 odstotnih točk) pravijo, da je glasovanje na teh volitvah srednje pomembno, 14 % (+5 odstotnih točk) pa pravi, da je zanje malo pomembno.

Analiza dolgoročnejših trendov kaže, da so trenutni podatki v skladu z rezultati pred zadnjimi volitvami v Evropski parlament. 42 % jih je v enakem časovnem okviru (približno 18 mesecev pred volitvami) menilo, da je glasovanje v septembru in oktobru 2017 zelo pomembno, saj se je aprila 2018 (leto pred zadnjimi volitvami) povečalo na 49 % (leto pred zadnjimi volitvami). To kaže, da je trenutni rezultat (46 % z velikim pomenom) skladen s prejšnjimi rezultati in da je bila številka za april in maj 2022 (59 %) običajno visoka.

Okt/Nov 2022 April/maj 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 Skupaj „Velik pomen“ (8–10) Skupaj „srednji pomen“ (4–7) Skupaj „nizki pomen“ (1–3) Ne znajo QA22a Prosimo, povejte, kako pomembno ali ne je za vas osebno voliti na evropskih volitvah? Prosimo, uporabite lestvico od 1 do 10, ko 1 pomeni, da je glasovanje nekaj, kar sploh ni pomembno za vas, 10 pa pomeni, da je glasovanje nekaj, kar se vam zdi bistveno ali ključna dolžnost za vas kot državljana. Preostale številke označujejo nekaj med tema dvema položajema. (V % – EU-27) V 15 državah članicah večina vprašanih pripisuje velik osebni pomen glasovanja na evropskih volitvah, največji delež pa je bil dosežen na Danskem (71 %), Švedskem (68 %), na Irskem in Nizozemskem (obe 63 %). V drugih 12 državah članicah je večina mnenja, da je glasovanje na evropskih volitvah srednje pomembno. Anketiranci bodo to najverjetneje povedali na Slovaškem (51 %), v Romuniji (49 %), Italiji in na Hrvaškem (obe 47 %).

Skupaj „Velik pomen“ (8–10) Skupaj „srednji pomen“ (4–7) Skupaj „nizki pomen“ (1–3) Ne znajo QA22a Prosimo, povejte, kako pomembno ali ne je za vas osebno voliti na evropskih volitvah? Prosimo, uporabite lestvico od 1 do 10, ko 1 pomeni, da je glasovanje nekaj, kar sploh ni pomembno za vas, 10 pa pomeni, da je glasovanje nekaj, kar se vam zdi bistveno ali ključna dolžnost za vas kot državljana. Preostale številke označujejo nekaj med tema dvema položajema. (V %) V devetih državah najmanj eden od petih anketirancev pripisuje majhen pomen glasovanja na evropskih volitvah, največji delež pa je bil zabeležen na Češkem (31 %), v Estoniji (29 %) in na Cipru (25 %).

Delež anketirancev v EU, ki pravijo, da je glasovanje na evropskih volitvah za njih osebno pomembno, se je od aprila do maja 2021 zmanjšalo za 13 odstotnih točk. Prav tako se je zmanjšala v vseh državah, razen v Avstriji, na Švedskem in Nizozemskem, kjer je ostala stabilna. V 17 državah je upad dejansko znašal vsaj deset odstotnih točk, pri čemer je bilo največje zmanjšanje zabeleženo v Sloveniji (36 %, –27 odstotnih točk), Malti (43 %, –25 odstotnih točk) in Franciji (40 %, –61 odstotnih točk).

Zaradi teh sprememb je srednje (namesto velikega) pomena postalo prevladujoče mnenje v 11 državah.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA22a Prosimo, povejte, kako pomembno ali ne je za vas osebno voliti na evropskih volitvah? Prosimo, uporabite lestvico od 1 do 10, ko 1 pomeni, da je glasovanje nekaj, kar sploh ni pomembno za vas, 10 pa pomeni, da je glasovanje nekaj, kar se vam zdi bistveno ali ključna dolžnost za vas kot državljana. Preostale številke označujejo nekaj med tema dvema položajema. (% – skupaj „visoki pomen“)

Dve tretjini (67 %) anketirancev meni, da je za njih zelo pomembno, da osebno volijo na nacionalnih volitvah ( –5 odstotnih točk od aprila do maja 2022). Četrtina (25 %, +3 odstotne točke) pravi, da je to zanje srednje pomembno, medtem ko 7 % (+2 odstotne točke) pravi, da je to malo pomembno.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 Skupaj „Velik pomen“ (8–10) Skupaj „srednji pomen“ (4–7) Skupaj „nizki pomen“ (1–3) Ne znajo QA22b In kako pomembno ali ne je za vas, da glasujete na nacionalnih volitvah v (naša DRŽAVA)? (V % – EU-27)

Večina vprašanih v vsaki državi pravi, da je glasovanje na nacionalnih volitvah zanje zelo pomembno, čeprav se deleži razlikujejo od 95 % na Švedskem, 91 % na Danskem in 87 % na Nizozemskem do 49 % v Belgiji in 50 % v Bolgariji in Romuniji. V devetih državah je najmanj ena od desetih držav, ki pravijo, da je glasovanje na teh volitvah zanje malo pomembno, vodijo pa jih Ciper, Belgija (obe 13 %), Bolgarija, Estonija in Francija (vse 12 %).

V vsaki državi imajo anketiranci večji pomen pri glasovanju na nacionalnih volitvah kot na volitvah v EU, vendar se razlike zelo razlikujejo. Najmanjše razlike so ugotovljene v Romuniji (nacionalni 50 %, EU 41 %), Belgiji (nacionalni 49 %, EU 38 %), Madžarski (nacionalna 65 %, EU 52 %), na Irskem (nacionalna 77 %, EU 63 %) in Luksemburgu (nacionalna 68 %, EU 54 %). Največje razlike so bile ugotovljene na Češkem (nacionalna 64 %, EU 28 %), na Slovaškem (nacionalna 58 %, EU 26 %), v Latviji (nacionalna 70 %, EU 39 %) in na Finskem (nacionalna 81 %, EU 50 %).

V primerjavi z aprilom in majem 2022 je za anketirance zdaj bolj verjetno, da bodo glasovali na nacionalnih volitvah v Latviji (70 %, +8 odstotnih točk), na Nizozemskem (87 %, +4 odstotne točke), Grčiji (74 %, +3 odstotne točke) in Avstriji (68 %, +3 odstotne točke). Delež se je zmanjšal v 17 državah, predvsem na Malti (64 %, –17 odstotnih točk), Bolgariji (50 %, –13 odstotnih točk), Sloveniji (66 %, –13 odstotnih točk) in Belgiji (49 %, –12 odstotnih točk). Rezultati so ostali stabilni v šestih državah.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA22b In kako pomembno ali ne je za vas, da glasujete na nacionalnih volitvah v (naša DRŽAVA)? (% – skupaj „visoko“pomembnost)

Socialno-demografska analiza kaže, da bodo starejši anketiranci, tisti z najvišjo stopnjo izobrazbe, menedžerji in tisti z najmanjšimi finančnimi težavami najverjetneje dali velik pomen volivcem na volitvah v EU in na nacionalnih volitvah, pri čemer so največje razlike povezane s stopnjo izobrazbe in finančnim položajem. Na primer, 52 % tistih, ki imajo najmanj finančne težave, na evropskih volitvah glasuje kot zelo pomembnih, v primerjavi s 30 % tistih, ki se soočajo z največjimi finančnimi težavami.

Pozitivna podoba EU ali Evropskega parlamenta je povezana z velikim pomenom glasovanja. Na primer, tisti, ki imajo pozitivno podobo EU, imajo večjo verjetnost, da bodo glasovali na obeh vrstah volitev, saj so zanje zelo pomembni. Poleg tega imajo tisti, ki se strinjajo, da njihov glas šteje v EU, večji pomen pri glasovanju na evropskih volitvah kot tisti, ki menijo, da njihov glas ne šteje (64 % v primerjavi s 30 %).

QA22 Prosimo, povejte, kako pomembno ali ne je za vas osebno voliti na evropskih volitvah? Prosimo, uporabite lestvico od 1 do 10, ko 1 pomeni, da je glasovanje nekaj, kar sploh ni pomembno za vas, 10 pa pomeni, da je glasovanje nekaj, kar se vam zdi bistveno ali ključna dolžnost za vas kot državljana. Preostale številke označujejo nekaj med tema dvema položajema. (V %)

Evropske volitve	Državne volitve
Skupaj „veliki pomen“ (8–10)	Skupni „srednji pomen“ (4–7)	Skupaj „nizka pomembnost“ (1–3)	Skupaj „veliki pomen“ (8–10)	Skupni „srednji pomen“ (4–7)	Skupaj „nizki pomen“ (1–3)
EU 27	46	39	14	67	25	7
Spol
Moški	46	39	15	68	25	7
Ženska	46	40	13	67	26	6
Starost
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Še vedno študiram	47	40	11	64	27	7
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	53	34	13	73	21	6
Menedžerji	59	34	7	81	16	2
Druge bele ovratnice	48	40	11	68	26	5
Ročni delavci	39	44	17	58	33	9
Hišni ljubljenčki	33	46	19	53	35	11
Brezposelni	32	42	26	52	31	16
Upokojeni	49	36	15	72	21	6
Študenti	47	40	11	64	27	7
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	30	42	27	50	33	16
Od časa do časa	40	45	14	58	34	7
Skoraj nikoli/nikoli	52	35	12	74	20	6
Imager iz EU
Skupaj „pozitivno“	64	31	5	80	16	3
Nevtralna	33	50	16	56	35	8
Skupaj „negativno“	26	38	35	51	31	18
Moj glas šteje v EU
Skupaj se strinjamo	64	33	3	79	19	1
Skupaj nestrinjanje	30	45	24	56	31	12
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	67	29	4	82	16	1
Nevtralna	36	48	15	61	32	6
Negativno	31	37	32	56	29	15

Nekaj več kot polovica državljanov EU (54 %) pravi, da jih zanimajo naslednje evropske volitve, ki bodo maja 2024. To vključuje 14 % tistih, ki pravijo, da so „zelo zainteresirani“, in 40 % tistih, ki so „nekaj zainteresirani“. Več kot štirje od desetih (45 %) pravijo, da jih ne zanima ali sploh ne zanima.

Te ugotovitve so zelo podobne tistim iz jeseni 2017 (EB88.1), in sicer ob enakem času pred zadnjimi evropskimi volitvami leta 2019.

(Oktober/november 2022 – september 2017) Ne preveč zanima 30 (+4) Sploh ne zanima 15 (-2) Ne znajo 1 (-1) Zelo zainteresiran 14 (-3) Malce zainteresiran 40 (+2) QA21 Naslednje evropske volitve bodo maja 2024. Kako zanimivo ali ne bi rekli, da ste na teh volitvah? (V % – EU-27)

Med državami članicami obstajajo velike razlike v deležih, ki jih zanimajo naslednje evropske volitve. Več kot šest od desetih anketirancev jih zanima Malta (71 %), Irska, Nizozemska (v obeh 66 %), Luksemburg, Švedska (v obeh 64 %) in Nemčija (61 %). Na drugi strani se manj kot štirje od desetih anketirancev zanimajo za Češko, Slovaško (27 %), Estonijo (37 %) in Francijo (39 %).

Če primerjamo ugotovitve iz jeseni 2017, se je zanimanje za naslednje evropske volitve povečalo v desetih državah članicah, zlasti v Grčiji (56 %, +14 odstotnih točk), na Hrvaškem (56 %, +9 odstotnih točk) in na Portugalskem (49 %, +9 odstotnih točk). Obresti so se zmanjšale v desetih državah, pri čemer so se najbolj zmanjšale na Finskem (53 %, –14 odstotnih točk), Estoniji (37 %, –13 odstotnih točk) in na Nizozemskem (66 %, –13 odstotnih točk). Rezultati so v drugih sedmih državah članicah stabilni.

Sep/oktober 2017 Okt/Nov 2022 Evolucija Oct/Nov 2022 – september/oktober 2017 QA21 Naslednje evropske volitve bodo maja 2024. Kako zanimivo ali ne bi rekli, da ste na teh volitvah? (% – skupaj „Obresti“)

Socialno-demografska analiza kaže velike razlike glede na stopnjo izobrazbe in finančne težave. Zanimanje za naslednje evropske volitve se giblje od 63 % med tistimi, ki so zapustili izobraževanje pri starosti 20 let ali več, do 43 % med tistimi, ki so končali izobraževanje do 15. leta starosti.

Več kot polovica (57 %) tistih z najmanj finančnimi težavami pravi, da jih zanimajo naslednje evropske volitve, v primerjavi s 36 % tistih, ki se soočajo z največjimi finančnimi težavami. Menedžerji (68 %) so bolj verjetno zainteresirani kot tisti iz drugih socialno-poklicnih kategorij.

Mlajši anketiranci so nekoliko manj zainteresirani za naslednje evropske volitve kot starejši anketiranci (48 % oseb, starih od 15 do 24 let, v primerjavi s 53 %–55 % v starejših starostnih skupinah).

Zanimanje za naslednje evropske volitve je večje med anketiranci, katerih podoba Evropskega parlamenta je pozitivna (79 % v primerjavi s 33 % tistih z negativno podobo), tistimi, ki se strinjajo, da njihov glas šteje v EU (72 % v primerjavi s 37 %, ki se ne strinjajo) in tistimi, ki sledijo evropski politiki (70 % v primerjavi z 32 % tistih, ki ne). Sedem od desetih (71 %) tistih, ki so glasovali na zadnjih evropskih volitvah, jih zanima naslednje, v primerjavi s 26 % tistih, ki niso glasovali zadnjič.

QA21 Naslednje evropske volitve bodo maja 2024. Kako zanimivo ali ne bi rekli, da ste na teh volitvah? (% – EU)

Skupaj „zainteresirano“	Skupaj „ne zanima“
EU27	54	45
Starost
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Še vedno študiram	53	45
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	61	39
Menedžerji	68	32
Druge bele ovratnice	57	42
Ročni delavci	47	52
Hišni ljubljenčki	41	58
Brezposelni	42	57
Upokojeni	54	45
Študenti	53	45
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	36	63
Od časa do časa	51	48
Skoraj nikoli/nikoli	57	42
Imager iz EU
Skupaj „pozitivno“	73	26
Nevtralna	41	58
Skupaj „negativno“	27	72
Moj glas šteje v EU
Skupaj se strinjamo	72	27
Skupaj nestrinjanje	37	62
Glasovanje na zadnjih volitvah v Evropski parlament
Ja	71	28
Ne	26	73
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	79	20
Nevtralna	44	55
Negativno	33	67
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	70	30
Ne sledi	32	66

Vprašani so bili vprašani, ko so mislili, da bodo naslednje volitve v Evropski parlament potekale v njihovi državi. Vsak četrti državljan (25 %) je podal pravilen odgovor maja 2024, štirje od desetih (41 %) pa so dali napačen odgovor, najpogosteje z navedbo napačnega meseca leta 2024 (13 %) ali z navedbo datuma leta 2023 (11 %). Eden od treh anketirancev (34 %) je dejal, da tega ne vedo.

Letos/pozneje letos/leta 2022 1 Ne znajo 34 Drugo/Drugi datum 10 V treh letih/leta 2025 6 Naslednje leto/leta 2023/vsak mesec v letu 2023 11 Maja 2024 25 V dveh letih/v letu 2024/vsak mesec v letu 2024, razen maja 13 (Oktober/november 2022) QA20 Po vašem mnenju, kdaj bodo naslednje volitve v Evropski parlament potekale tukaj (naša DRŽAVA)? (V % – EU-27) Med državami članicami obstajajo velike razlike v deležu anketirancev, ki lahko pravilno določijo časovni razpored naslednjih volitev v Evropski parlament. Anketiranci bodo najverjetneje vedeli pravilen odgovor na Malti (51 %), Madžarskem (42 %), Luksemburgu in Belgiji (obe 39 %). Najnižji deleži, ki dajejo pravilen odgovor, so zabeleženi v Franciji (9 %), na Portugalskem (12 %), v Španiji (13 %) in Grčiji (15 %).

Velik delež anketirancev daje napačen odgovor na Švedskem (59 %), v Grčiji (57 %), na Hrvaškem in Nizozemskem (oba 56 %), anketiranci pa najverjetneje ne vedo na Portugalskem (62 %) in v Franciji (57 %).

Skupaj „pravilen odgovor“ Skupaj „nepravilen odgovor“ Ne znajo QA20 Po vašem mnenju, kdaj bodo naslednje volitve v Evropski parlament potekale tukaj (naša DRŽAVA)? (V %)

V sociodemografski analizi je nekoliko bolj verjetno, da bodo moški kot ženske pravilno opredelili čas naslednjih volitev v Evropski parlament (27 % v primerjavi s 23 %). Pri anketirancih, starih od 25 do 39 let (29 %) in 40–54 let (27 %), je bolj verjetno, da bodo dali pravilen odgovor kot tisti, stari od 15 do 24 let (21 %) ali 55+ (22 %).

Tisti, ki so zaključili izobraževanje v starosti 20 let ali več (29 %), bodo bolj verjetno poznali čas naslednjih volitev v Evropski parlament kot tisti, ki so odšli v starosti od 16 do 19 let (25 %) ali pri starosti 15 let ali prej (17 %).

Pri belih ovratnicah (32 %), vodstvenih delavcih (31 %) in samozaposlenih (30 %) je bolj verjetno, da bodo dali pravilen odgovor, zlasti v primerjavi z gospodinjstvi (13 %).

Poznavanje časa naslednjih volitev v Evropski parlament je večje med anketiranci, ki so glasovali na zadnjih volitvah v Evropski parlament (31 % v primerjavi s 16 % tistih, ki niso glasovali), in tistimi, ki nameravajo glasovati na naslednjih volitvah (29 % v primerjavi z 12 % tistih, ki ne nameravajo glasovati). Pravilno poznavanje je večje tudi med tistimi, ki imajo pozitivno podobo Evropskega parlamenta (32 % v primerjavi z 22 % tistih z nevtralno podobo in 19 % z negativno podobo), pa tudi med tistimi, ki sledijo evropski politiki (31 % v primerjavi s 16 % tistih, ki ne).

QA20 Po vašem mnenju, kdaj bodo naslednje volitve v Evropski parlament potekale tukaj (naša DRŽAVA)? (% – EU)

Skupaj „pravilen odgovor“	Skupaj „nepravilen odgovor“	Ne znajo
EU 27	25	41	34
Spol
Moški	27	42	31
Ženska	23	40	37
Starost
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Še vedno študiram	22	38	40
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	30	42	28
Menedžerji	31	41	28
Druge bele ovratnice	32	42	26
Ročni delavci	26	44	30
Hišni ljubljenčki	13	41	46
Brezposelni	17	37	46
Upokojeni	20	41	39
Študenti	22	38	40
Glasovanje na zadnjih volitvah v Evropski parlament
Ja	31	42	27
Ne	16	42	42
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	32	43	25
Nevtralna	22	40	38
Negativno	19	45	36
Verjetnost glasovanja na naslednjih volitvah v Evropski parlament
Verjetno	29	43	28
Ni verjetno	12	37	51
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	31	44	25
Ne sledi	16	38	46

Verjetnost glasovanja na naslednjih evropskih volitvah se je od aprila do maja 2022 nekoliko zmanjšala, saj 67 % (–4 odstotne točke) državljanov pravi, da bi verjetno volili na takšnih volitvah, če bi potekali naslednji teden. Malo manj kot eden od petih (18 %, +4 odstotne točke) pravi, da ni verjetno, da bi glasovali, medtem ko je 14 % (+1 odstotne točke) nevtralnihl28 Odgovori so bili podani na lestvici od 1 do 10, tj. na lestvici desetih točk, pri čemer „“1“ pomeni „ni verjetno“ in „10“ pomeni „zelo verjetno“, ti rezultati pa so bili razvrščeni na naslednji način: verjetno (7–10), nevtralna (5–6), ni verjetno (1–4). . To rahlo zmanjšanje sledi velikemu povečanju med novembrom in decembrom 2021 (58 %) ter aprilom in majem 2022 (71 %).

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 Skupaj „Všeč mi je“ (7–10) Skupaj „Neutral“ (5–6) Skupaj „ni verjetno“ (1–4) Pravica do glasovanja (Spontano) Raje ne odgovorite (spontano) Ne znajo QA28 Če bi naslednje volitve v Evropski parlament potekale naslednji teden, kako verjetno bi glasovali na teh volitvah? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer „1“ pomeni „ni verjetno“ in „10“ pomeni „zelo verjetno“. (V % – EU-27) Večina vprašanih v vsaki državi članici pravi, da bi verjetno glasovali na evropskih volitvah, če bi potekali naslednji teden, čeprav se deleži razlikujejo od 85 % na Švedskem, 83 % na Nizozemskem in 82 % na Danskem, do 49 % v Estoniji, 51 % na Cipru in 52 % na Slovaškem.

Največji delež anketirancev, ki pravijo, da ne bodo glasovali, je viden na Cipru (32 %), Češkem, v Estoniji (obe 31 %) in Franciji (30 %).

V treh državah se je povečal delež, ki pravi, da bi verjetno glasovale na evropskih volitvah, če bi potekale naslednji teden: Grčija (75 %, +6 odstotnih točk), Avstrija (68 %, +4 odstotne točke) in Latvija (66 %, +4 odstotne točke). Delež se je zmanjšal v 19 državah članicah, pri čemer se je zmanjšal za več kot 10 odstotnih točk v Sloveniji (56 %, –14 odstotnih točk), Estoniji (49 %, -12 odstotnih točk), Cipru (51 %, –12 odstotnih točk) in Franciji (57 %, –11 odstotnih točk). Rezultati so ostali stabilni v ostalih petih državah.

April/maj 2022 Okt/Nov 2022 Evolucija oktobra/november 2022 – april/maj 2022 QA28 Če bi naslednje volitve v Evropski parlament potekale naslednji teden, kako verjetno bi glasovali na teh volitvah? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer „1“ pomeni „ni verjetno“ in „10“ pomeni „zelo verjetno“. (%-Skupna verjetnost)

Starost, stopnja izobrazbe in finančno stanje so glavne razlike v socialno-demografski analizi. Pri tistih, starih od 15 do 24 let, je manj verjetno, da bodo glasovali na evropskih volitvah (55 %), medtem ko bodo tisti, stari 55 let, najverjetneje rekli, da bodo volili (70 %). Pri tistih, ki so zaključili izobraževanje v starosti 20 let ali več (78 %), je veliko bolj verjetno, da bodo glasovali, kot tisti, ki so zaključili izobraževanje v mlajši starosti, zlasti tisti, ki so zaključili izobraževanje v starosti 15 let ali manj (58 %).

Analiza kaže tudi manj finančnih težav, ki jih ima anketiranec, večja je verjetnost, da bodo glasovali. Natančneje, 73 % z najmanjšimi težavami pravi, da bodo verjetno glasovali, 48 % pa jih je imelo največ težav. Menedžerji (80 %) pogosteje pravijo, da bodo glasovali kot druge socialno-poklicne skupine, zlasti hišniki (54 %) in brezposelni anketiranci (55 %).

Anketiranci, ki pogosto govorijo o evropskih političnih zadevah (83 %), pogosteje volijo, če bodo naslednje volitve v Evropski parlament potekale naslednji teden, kot tisti, ki o tem govorijo občasno (73 %) ali nikoli (48 %). Anketiranci, ki sledijo evropski politiki, prav tako bolj verjetno pravijo, da bodo glasovali kot tisti, ki ne bodo glasovali (80 % v primerjavi s 50 %). Poleg tega državljani, ki menijo, da njihov glas v EU šteje (84 %), pogosteje pravijo, da bodo glasovali, kot tisti, ki menijo, da ne štejejo (51 %).

Vplivna je tudi podoba Evropskega parlamenta: tisti, ki imajo pozitivno sliko, bodo bolj verjetno rekli, da bodo glasovali, kot tisti z negativno podobo (86 % v primerjavi s 50 %).

QA28 Če bi naslednje volitve v Evropski parlament potekale naslednji teden, kako verjetno bi glasovali na teh volitvah? Uporabite lestvico od 1 do 10, pri čemer „1“ pomeni „ni verjetno“ in „10“ pomeni „zelo verjetno“. (% – EU)

Skupaj „ni verjetno“ (1–4)	Skupaj „Neutral“ (5–6)	Skupaj „Všeč mi je“ (7–10)
EU27	18	14	67
Starost
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Izobraževanje (konec)
15-LETNICA.	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Še vedno študiram	18	14	59
Socialno-poklicna kategorija
Samozaposlitev	16	10	74
Menedžerji	9	11	80
Druge bele ovratnice	15	14	71
Ročni delavci	22	18	60
Hišni ljubljenčki	28	17	54
Brezposelni	31	14	55
Upokojeni	19	11	69
Študenti	18	14	59
Težave pri plačevanju računov
Večino časa	34	17	48
Od časa do časa	20	18	60
Skoraj nikoli/nikoli	15	11	73
Pogovor o evropskih političnih zadevah
Pogosto	9	8	83
Občasno	13	14	73
Nikoli	32	17	48
Moj glas šteje v EU
Skupaj se strinjamo	6	10	84
Skupaj nestrinjanje	30	18	51
Podoba Evropskega parlamenta
Pozitivni	5	8	86
Nevtralna	21	18	59
Negativno	35	15	50
Spremljajte evropsko politiko
Sledite	9	11	80
Ne sledi	30	18	50

SKLEPI

Rezultati sedanje jesenske raziskave Eurobarometra 2022 kažejo, da so naraščajoči življenjski stroški velika skrb za evropske državljane, mnogi pa so že doživeli znižanje njihovega življenjskega standarda.

Poleg naraščajočih življenjskih stroškov so Evropejci zaskrbljeni tudi zaradi revščine in socialne izključenosti, podnebnih sprememb in širjenja vojne v Ukrajini v druge države. Le tretjina državljanov je prepričana, da bo življenje zaradi vojne v Ukrajini in njenih posledic ostalo nespremenjeno.

Kljub tem skrbem in izzivom je podpora EU Ukrajini in konkretni ukrepi, ki jih je doslej sprejela, vsesplošno odobreni. Večina je zadovoljna s sodelovanjem med državami članicami EU pri obravnavanju posledic vojne.

Na splošno imajo državljani še naprej pozitivno podobo o EU. Več kot šest od desetih Evropejcev vidi članstvo v EU kot dobro, dve tretjini pa pravita, da je članstvo njihove države v EU pomembno, večina pa je optimistična glede prihodnosti EU. Prispevek EU k miru in stabilnosti se šteje za njegovo glavno korist, ki se je v zadnjem letu povečala.

Ohranila se je tudi pozitivna podoba Evropskega parlamenta, saj ima dvakrat več državljanov pozitivno mnenje kot negativno podobo. Obstaja tudi široka podpora Evropskemu parlamentu, da ima vidnejšo vlogo. Državljani zlasti želijo, da bi Evropski parlament še naprej ščitil vrednote, kot so demokracija, človekove pravice ter svoboda govora in misli. Evropski državljani vidijo politične prednostne naloge Evropskega parlamenta kot boj proti revščini in socialni izključenosti, javno zdravje, ukrepanje proti podnebnim spremembam in podporo gospodarstvu ter ustvarjanje novih delovnih mest.

Pred volitvami v Evropski parlament leta 2024 je pomembno spremljati javno dojemanje udeležbe in udejstvovanja. Obstajajo spodbudne ravni zanimanja za volitve v Evropski parlament leta 2024 in sodelovanje z njimi, ki so enakovredne tistim, ki so bile pred volitvami leta 2019 enake. Čeprav lahko le četrtina državljanov pravilno pove, kdaj bodo naslednje evropske volitve, jih več kot polovica pravi, da jih zanimajo naslednje evropske volitve, približno dve tretjini pa sta dejali, da bi verjetno glasovali „če bi evropske volitve potekale naslednji teden“.

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE

Med 12. oktobrom in 7. novembrom 2022 je Kantar Public na zahtevo Evropskega parlamenta, Generalnega direktorata za komuniciranje, enote za spremljanje javnega mnenja in Evropske komisije, Generalnega direktorata za komuniciranje, enote za spremljanje medijev in Evropske komisije, izvedel val 98.1 raziskave Eurobarometra.

Val 98.1 zajema prebivalstvo zadevnih državljanstev držav članic Evropske unije, ki prebivajo v vsaki od 27 držav članic in so stare 15 let in več.

Osnovni vzorec, ki se uporablja v vseh državah in ozemljih, je stratificiran večstopenjski, naključni (verjetni). V vsaki državi se vzorčni okvir najprej stratificira po regijah NUTS in znotraj vsake regije z merilom urbanosti (DEGURBA). Število vzorčnih točk, izbranih v vsakem sloju, odraža populacijo sloja 15+. V drugi fazi so bila vzorčevalna mesta izbrana z verjetnostjo, sorazmerno z velikostjo populacije 0+ iz vsakega sloja.

Vzorci tako predstavljajo celotno ozemlje držav, vključenih v raziskavo v skladu z EUROSTATOM NUTS II (ali enakovrednim standardom) in glede na porazdelitev rezidenčnega prebivalstva zadevnih narodnosti glede na metropolitanska, mestna in podeželska območja.

Na vsaki od izbranih vzorčevalnih mest je bila naključno izbrana začetna koordinata in orodje za obratno geokodiranje, ki je bilo uporabljeno za določitev najbližjega naslova koordinate. Ta naslov je bil začetni naslov za naključni sprehod. Nadaljnji naslovi (vsak deveti naslov) so bili izbrani s standardnimi postopki „naključne poti“ iz prvotnega naslova. V vsakem gospodinjstvu je bil anketiranec izbran naključno. Pristop k naključnemu izboru je bil pogojen z velikostjo gospodinjstva. Na primer za gospodinjstva z dvema 15+ člani je bil skript uporabljen za izbiro informanta (oseba, ki je odgovorila na vprašalnik za pregledovalec) ali drugega upravičenega člana v gospodinjstvu. Za gospodinjstva s tremi 15+ člani je bil scenarij uporabljen za izbiro informanta (1/3 časa) ali dveh drugih upravičenih članov v gospodinjstvu (2/3 časa). Kjer sta bila izbrana druga dva člana, je bil izpraševalec obveščen, naj prosi za najmlajšega ali najstarejšega. Scenarij bi naključno dodelil izbor najmlajšim ali najstarejšim z enako verjetnostjo. Ta proces se nadaljuje za štiri več kot 15 članov gospodinjstva, ki naključno prosijo za najmlajše, drugo najmlajše in najstarejše. Za gospodinjstva s petimi 15+ člani se vrnemo k pravilu zadnjega rojstnega dne. Če ni bil vzpostavljen stik z nikomer v gospodinjstvu ali če izbrani anketiranec ni bil na voljo (zaseden), je izpraševalec ponovno obiskal isto gospodinjstvo do trikrat (skupaj štirje poskusi stikov). Anketiranci nikoli ne navedejo, da se anketa izvaja v imenu Evropskega parlamenta ali Evropske komisije; te informacije lahko na zahtevo predložijo po zaključku ankete.

Stopnja zaposlovanja je bila nekoliko drugačna na Finskem in Švedskem. V teh državah je bil iz registra naslovov ali prebivalstva izbran vzorec naslovov znotraj vsakega mesta vzorčenja (na Finskem se izbira ne izvaja na vseh vzorčnih točkah, vendar se v nekaterih od njih pričakuje, da se bodo stopnje odziva izboljšale). Izbira naslovov je bila izvedena naključno. Gospodinjstva so nato stopila v stik po telefonu in se zaposlila za sodelovanje v raziskavi. Na Nizozemskem se uporablja vzorec RDD z dvojnim okvirjem (mobilne in stacionarne številke), saj ni celovitega registra prebivalstva s telefonskimi številkami. Izbira številk na obeh sličicah se izvede naključno, pri čemer vsako število dobi enako verjetnost izbire. Za razliko od Švedske in Finske je vzorec nezapleten.

DRŽAVE	INSTITUTES	INTERVJUJI	FlELDWORK DATES	ŠTEVILO PREBIVALCEV 15+	DELEŽ EU27
POSTANITE	Belgija	Tržni center Mobiel Center	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bolgarija	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Češka	STEBLO/OZNAKA	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
DK	Danska	Mantle Danska (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Nemčija	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
E-POŠTA	Estonija	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Irska	B) Raziskave	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
EL	Grčija	Kantar Grčija	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Španija	TNS Investigacion de Mercados y Mnenje	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Francija	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Hrvaška	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Italija	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Rep. s Cipra	CYMAR tržne raziskave	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Latvija	Kantar TNS Latvija	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Litva	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
LU	Luksemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
GDČ.	Madžarska	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Nizozemska	Kantar Nizozemska	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
NA	Avstrija	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Poljska	Raziskovalna kolektiv	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugalska	Marktest – Marketing, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
RO	Romunija	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Slovenija	Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SK	Slovaška	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Finska	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Švedska	Mantle Švedska (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
EU-27 SKUPAJ	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Opozoriti je treba, da lahko skupni odstotek, prikazan v tej tabeli, zaradi zaokroževanja preseže 100 %

Način anketiranja po državah

Intervjuji so bili opravljeni z osebnimi intervjuji, bodisi fizično v domovih ljudi bodisi z video interakcijo na daljavo v ustreznem nacionalnem jeziku Intervjuji z video interakcijo na daljavo („spletni osebni razgovor“ ali CAVI, računalniško podprti video intervjuji, so bili opravljeni samo na Češkem in Danskem).)Za vsako državo se opravi primerjava med vzorcem, ki se je odzval, in vesoljem (tj. celotno populacijo v državi). Uteži se uporabljajo za ujemanje vzorca odziva na vesolje glede na spol glede na starost, regijo in stopnjo urbanizacije. Pri evropskih ocenah (tj. povprečju EU) se uteži posameznih držav prilagodijo tako, da se ponderirajo navzgor ali navzdol, da bi odražale njihovo več kot 15 prebivalcev kot delež prebivalstva EU-15+.

Stopnje odziva

Deleži odgovorov se izračunajo tako, da se skupno število popolnih razgovorov deli s številom vseh obiskanih naslovov, razen tistih, ki niso upravičeni, vendar vključujejo tiste, pri katerih upravičenost ni znana. Za val 98.1 raziskave EUROBAROMETER so stopnje odziva za države EU-27, ki jih je izračunal Kantar Public, naslednje:

Stopnje napake

Bralce opozarjamo, da so rezultati ankete ocene, katerih natančnost, ki je enaka, temelji na velikosti vzorca in na opazovanem odstotku. Pri vzorcih približno 1.000 intervjujev se realni odstotki razlikujejo v naslednjih mejah zaupanja:

Statistične marže zaradi postopka vzorčenja
(na 95-odstotni ravni zaupanja)
različne velikosti vzorcev so v vrsticah	različni opazovani rezultati so v stolpcih
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N = 2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N = 2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Globalna polikriza državljanom prinaša številne, globoke izzive. Jesenska raziskava Eurobarometra za leto 2022, ki jo je opravil Evropski parlament, jih jasno opisuje in prikazuje znaten vpliv krize življenjskih stroškov na vsakdanje življenje. Kljub tem pomislekom je podpora EU še vedno visoka. Po vsej Evropski uniji državljani pozivajo Evropski parlament, naj brani demokracijo, varuje človekove pravice in svobodo misli. Prav tako želijo, da se prednostno obravnavajo boj proti revščini in socialni izključenosti, „javno zdravje“, „ukrepi proti podnebnim spremembam“ in „podpora gospodarstvu“.

Raziskavo je od 12. oktobra do 7. novembra 2022 izvedla družba KANTAR PUBLIC v vseh 27 državah članicah EU. 26 431 intervjujev je bilo opravljenih predvsem osebno in po potrebi zaključenih z videoposnetkom, pri čemer so bili rezultati EU ponderirani glede na število prebivalcev v posamezni državi.

Če želite več informacij o celotni anketi, skenirajte QR-kodo:

OBJAVA ENOTE ZA SPREMLJANJE JAVNEGA MNENJA

GENERALNI DIREKTORAT ZA KOMUNICIRANJE

EVROPSKI PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALOŠKA ŠTEVILKA: QA-CE-22–009-EN-N

ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

STRANI, KI SE POVEZUJEJO NA: 10.2861/732690

© Evropska unija, 2022