JESEŇ 2022 | EB 98.1

GR PRE KOMUNIKÁCIU | ODDELENIE PRE MONITOROVANIE VEREJNEJ MIENKY

EURÓPSKY PARLAMENT

EUROBAROMETRA

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Správu pre Európsky parlament vypracoval Kantar.

ZODPOVEDNÝ

Philipp SCHULMEISTER, vedúci oddelenia

PRISPIEVATELIA

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (vedúca projektu), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

VÝROBA

Katarzyna Oniszk

GRAFICKÝ DIZAJN

Aleksandra BUDNIK

Rukopis dokončený v decembri 2022

Brusel, © Európska únia, 2022

O VYDAVATEĽOVI

Tento dokument uverejnilo oddelenie pre monitorovanie verejnej mienky v rámci Generálneho riaditeľstva pre komunikáciu (GR COMM) Európskeho parlamentu.

Ak sa chcete obrátiť na oddelenie pre monitorovanie verejnej mienky, napíšte na adresu: dgcommpom@europarl.europa.eu

JAZYKOVÁ VERZIA

Originál: PRIHLÁSIŤ SA

VYHLÁSENIE O ODMIETNUTÍ ZODPOVEDNOSTI

Tento dokument je pripravený pre poslancov a zamestnancov Európskeho parlamentu a je určený predovšetkým poslancom a zamestnancom Európskeho parlamentu, aby im pomohli pri ich parlamentnej práci. Obsah dokumentu je výlučnou zodpovednosťou jeho autora (autorov) a žiadne názory vyjadrené v tomto dokumente by sa nemali považovať za oficiálne stanovisko Parlamentu.

Dokument, ktorý pripravil Pierre Dieumegard pre Európu – Demokracia-Esperanto Účelom tohto „dočasného“ dokumentu je umožniť väčšiemu počtu ľudí v Európskej únii, aby sa dozvedeli o dokumentoch vytvorených Európskou úniou (a financovaných z ich daní). Ktopreklady, ľudia sú vylúčení z diskusie. Tento dokument „Parlemeter“ bol len v angličtine vsúbore pdf. Z tohto počiatočného súboru sme vytvorili Odt-súbor, ktorý pripravil softvér Libre Office, pre strojový preklad do iných jazykov. Výsledky sú teraz k dispozícii vo všetkých úradných jazykoch. Je žiaduce, aby administratíva EÚ prevzala preklad dôležitých dokumentov. „Dôležité dokumenty“ nie sú len zákonmi a nariadeniami, ale aj dôležitými informáciami potrebnými na spoločné prijímanie informovaných rozhodnutí. S cieľom spoločne diskutovať o našej spoločnej budúcnosti a umožniť spoľahlivé preklady by bol medzinárodný jazyk esperanto veľmi užitočný pre jeho jednoduchosť, pravidelnosť a presnosť. Kontaktujte nás: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Obsah

DESAŤ KĽÚČOVÝCH ODVOZOV 4

ZHRNUTIE 5

KONTEXT 9

METODIKA 15

I. VÝZVY PRE EURÓPSKYCH OBČANOV 17

1.1 Súčasné obavy občanov 17

1.2 Úvahy k budúcnosti 26

II. RASTÚCE ŽIVOTNÉ NÁKLADY 37

2.1 Finančná situácia domácností v EÚ 38

2.2 Budúca perspektíva 48

2.3 Spokojnosť so súčasnými vnútroštátnymi a európskymi opatreniami 54

III. PODPORA PRE UKRAJINU 57

3.1 Občania súhlasia s postojom a opatreniami EÚ na podporu Ukrajiny 57

3.2 Spokojnosť so spoluprácou členských štátov 69

3.3 Malá dôvera v to, že život zostane nezmenený 72

IV. EÚ A EP V OČIACH OBČANOV 79

4.1 Úloha a vnímanie Európskeho parlamentu 79

4.2 Vnímanie EÚ 100

V. VYHRIEVANIE: ZÁUJEM OBČANOV O EÚ A BUDÚCE EURÓPSKE VOĽBY 124

5.1 Záujem o záležitosti EÚ 124

5.2. Voľby do Európskeho parlamentu 142

ZÁVERY 158

TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE 159

DESAŤ KĽÚČOVÝCH ODVOZOV

1. POLYKRÍZOVÁ NÁLADA.

Zvyšujúce sa životné náklady sú v súčasnosti najnaliehavejším problémom 93 % Európanov; chudoba a sociálne vylúčenie nasledujú (82 %). Potenciálne šírenie vojny na Ukrajine do iných krajín, ako aj núdzová situácia v oblasti zmeny klímy sú aj naďalej hlavným problémom pre 81 % občanov EÚ.

2. MIER AKO JADRO EURÓPY (A ZÁKLADNÝ DÔVOD).

Viac ako sedemdesiat rokov po Schumanovej deklarácii je mier späť ako hlavný prínos členstva v EÚ. 36 % Európanov tvrdí, že príspevok Európskej únie k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti je hlavným prínosom členstva v EÚ, čo je šesťbodový nárast od jesene 2021. Európania sa tiež domnievajú, že EÚ uľahčuje lepšiu spoluprácu medzi členskými štátmi (35 %) a prispieva k hospodárskemu rastu (30 %).

3. SPOLOČNE STOJÍME.

Európski občania naďalej vytrvalo podporujú Ukrajinu. 74 % súhlasí s podporou EÚ po ruskej invázii vo všeobecnosti a 73 % súhlasí s konkrétnymi opatreniami, ako sú sankcie voči ruskej vláde, ako aj finančná, vojenská a humanitárna podpora pre Ukrajinu.

4. DEMOKRACIA JE KĽÚČOVÁ.

Ochrana demokracie zostáva najdôležitejšou hodnotou (36 %) občanov EÚ chce, aby sa Európsky parlament postavil. Nasleduje ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete (29 %), ako aj sloboda prejavu a myslenia (28 %). Ďalšou hodnotou, ktorá sa časom čoraz viac spomína, je solidarita medzi členskými štátmi a regiónmi EÚ.

5. VETRY ZMENY, ALE SME LEPŠÍ SPOLU.

Dvaja z troch Európanov (65 %) veria, že ich život sa zmení v dôsledku vojny na Ukrajine. Väčšina je však optimistická, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ (57 %) a vyjadruje spokojnosť so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ počas celého konfliktu (58 %).

6. KRÍZY SI VYBERAJÚ SVOJU DAŇ.

Takmer polovica opýtaných obyvateľov EÚ (46 %) tvrdí, že osobná životná úroveň už bola negatívne ovplyvnená v dôsledku pandémie COVID-19, vojny na Ukrajine a krízy nákladov na život. Dvaja z piatich (39 %) by mali byť postihnutí v budúcom roku, zatiaľ čo 45 % európskych domácností uviedlo, že sa už stretávajú s ťažkosťami so súčasným príjmom.

7. BOJ PROTI CHUDOBE V PRVOM RADE.

S rastúcou infláciou a životnými nákladmi občania chcú, aby sa Európsky parlament zameral na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (37 %). Verejné zdravie je naďalej relevantné pre mnohých občanov (34 %), rovnako ako pokračujúce opatrenia proti zmene klímy (31 %). Na zozname je tiež vysoká podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest (31 %).

8. EÚ JE SÚČASŤOU RIEŠENIA.

Nedávne krízy posilňujú podporu občanov Európskej únie: 62 % považuje členstvo v EÚ za „dobrú vec“ – čo je jeden z najvyšších výsledkov dosiahnutých od roku 2007. Dve tretiny (66 %) považujú členstvo svojej krajiny v EÚ za dôležité a 72 % sa domnieva, že ich krajina z toho profitovala.

9. REPUTÁCIA EÚ POD TLAKOM.

Občania však očakávajú, že EÚ predloží riešenia na zmiernenie znásobujúcich sa účinkov kríz, ktorým čelíme. Vysoká podpora Únie ako takej pokračuje, ale je založená na skúsenostiach získaných v posledných rokoch, že EÚ nájde riešenia na úspešné riešenie takýchto kríz. Päťbodový pokles od jari 2022 (52 % až 47 %) občanov, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ, by sa mohol považovať za varovanie, že EÚ bude skutočne musieť čoskoro priniesť výsledky.

10. EURÓPSKE VOĽBY NA OBZORE.

Väčšina (54 %) vyjadruje záujem o európske voľby v roku 2024, zatiaľ čo 45 % uviedlo, že to tak nie je. Ak by sa voľby do Európskeho parlamentu mali konať budúci týždeň, 67 % by pravdepodobne hlasovalo (s hodnotením od 7 do 10 bodov v 10-bodovej stupnici).

ZHRNUTIE

Celosvetová polykríza predstavuje občanom mnohonásobné, hlboké výzvy. Prieskum Eurobarometra Parlamentu z jesene 2022 ich jasne vysvetľuje a poukazuje na významný vplyv krízy nákladov na život na každodenný život. Napriek týmto obavám je však podpora EÚ naďalej vysoká. V celej Európskej únii občania vyzývajú Európsky parlament, aby bránil demokraciu, chránil ľudské práva a slobodu myslenia. Chcú tiež, aby sa prioritne zameriaval na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, „verejné zdravie“, „činnosť proti zmene klímy“ a „podporu hospodárstva“.

RASTÚCE NÁKLADY NA LIFING AKO HLAVNÝ PROBLÉM

Medzi mnohými otázkami sú v súčasnosti najnaliehavejšie životné náklady takmer všetkých respondentov (93 %) v tomto prieskume, a to vo všetkých vekových skupinách, rodoch, vzdelanostnom a sociálno-profesijnom prostredí. Je to tiež najnaliehavejší problém vo všetkých členských štátoch EÚ, ale vo Švédsku.

Bez ohľadu na vplyv na osobnú životnú úroveň Európania uvádzajú „rastúce životné náklady“ ako svoje hlavné obavy. Dokonca aj tí, ktorí (takmer) nemajú žiadne ťažkosti pri platení účtov, sa obávajú tejto otázky (91 %) v porovnaní s 96 % tých, ktorí sa väčšinou zaoberajú ťažkosťami.

Táto otázka sa týka všetkých členských štátov, pričom podiel znepokojených občanov presahuje 90 % vo všetkých krajinách okrem Rakúska (89 %), Slovinska (88 %), Rumunska (82 %), Holandska (81 %), Dánska (77 %) a Švédska (74 %).

V súlade s týmto zistením je chudoba a sociálne vylúčenie, čo je tiež v očiach Európanov (82 %). Pre tých, ktorí hovoria, že ich osobná životná úroveň už klesla, chudoba a sociálne vylúčenie sú druhým najväčším problémom.

(90 %) Vyskytuje sa najmä na Cypre (94 %) a v členských štátoch, ktoré boli najviac postihnuté krízou eurozóny, medzi nimi Grécko (97 %), Portugalsko (95 %), Španielsko (93 %) a Taliansko (92 %).

„Šírenie vojny na Ukrajine do iných krajín“ je treťou najčastejšou obavami (81 %). Medzi najviac znepokojené sú respondenti na Malte (93 %), Portugalsku (91 %), Poľsku (91 %) a Litve (90 %). Tento strach sa vyskytuje najmä u žien a starších generácií. A napokon, zmena klímy zostáva pre 81 % občanov EÚ vedúcou otázkou, a to nielen medzi mladšími respondentmi. V skutočnosti 81 % osôb vo veku 55 rokov a viac to považuje za znepokojujúce pre nich a ich blízkych, aj keď je menej pravdepodobné, že to budú považovať za hlavnú prioritu EP ako mladší Európania. Úrovne obáv sa pohybujú od 44 % v Estónsku do 93 % na Malte.

ŽIVOTNÁ ÚROVEŇ JE VEĽMI OVPLYVNENÁ

Pri pohľade na finančnú situáciu občanov prieskum ukazuje, že dôsledky polykrízy vrátane vojny na Ukrajine, pandémie COVID-19 a rastúcej inflácie sa čoraz viac pociťujú. Takmer polovica občanov EÚ (46 %) tvrdí, že ich životná úroveň sa už znížila, pričom ďalších 39 % očakáva vplyv v budúcom roku a len 14 % neočakáva žiadnu zmenu.

Životná úroveň občanov s nižšou úrovňou vzdelania už bola výrazne ovplyvnená (56 % v porovnaní s 34 % tých, ktorí ešte študujú).

Je dôležité poznamenať, že podiel už postihnutých občanov sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líši: Najnižšia je vo Švédsku (24 %) a Fínsku (27 %) a najvyššia na Cypre (70 %), Grécku (66 %), na Malte (65 %) a vo Francúzsku (62 %). Napriek tomu aj v severských krajinách, kde je jeho súčasný vplyv obmedzený, väčšina z nich už pociťuje pokles životnej úrovne, alebo očakáva, že k nemu dôjde v blízkej budúcnosti. 45 % európskych domácností tvrdí, že sa už stretávajú s ťažkosťami, zatiaľ čo 54 % uviedlo, že stále žijú pohodlne. Opäť existujú veľké rozdiely medzi krajinami, pričom podiel ľudí, ktorí sa stretávajú s ťažkosťami, je oveľa nižší v krajinách, ako je Švédsko (13 %), Dánsko (13 %), Fínsko (16 %), Holandsko (16 %) a Luxembursko (19 %), na rozdiel od iných krajín, ako je Grécko (79 %) a Bulharsko (75 %). Ďalším ukazovateľom rastúcich hospodárskych obmedzení je zvýšenie podielu občanov, ktorí čelia ťažkostiam s platením účtov „väčšinu času“ alebo „niekedy“, nárast o deväť percentuálnych bodov (30 % až 39 %) od jesene 2021 a + 6 percentuálnych bodov od jari 2022.

Pokiaľ ide o opatrenia prijaté na riešenie rastúcich životných nákladov, každý tretí Európan je spokojný s opatreniami prijatými na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ. Spokojnosť sa pohybuje medzi 66 % na Malte a 15 % v Estónsku v prípade vnútroštátnych opatrení a 55 % v Írsku a 13 % v Estónsku v prípade opatrení EÚ.

SCHVÁLENIE PODPORY EÚ UKRAJINE ZOSTÁVA STABILNÉ A VYSOKÉ

Kľúčovým prieskumom je pretrvávajúca odolná podpora európskych občanov pre Ukrajinu: 74 % respondentov súhlasí s podporou EÚ po ruskej invázii vo všeobecnosti a 73 % súhlasí s konkrétnymi „opatreniami Európskej únie na podporu Ukrajiny“, ako sú sankcie voči ruskej vláde, ako aj finančná, vojenská a humanitárna pomoc Ukrajine. Vo všetkých členských štátoch je podiel osôb, ktoré schvaľujú podporu EÚ, vyšší ako podiel osôb, ktoré vyjadrili nesúhlas, s najvyššími úrovňami vo Švédsku (97 %), Fínsku (95 %), Holandsku (93 %), Portugalsku (92 %) a Dánsku (92 %).

Pri pohľade na možné korelácie medzi verejnou podporou Ukrajiny a jednotlivými finančnými situáciami sa objavuje niekoľko zaujímavých poznatkov: občania v členských štátoch s vyšším HDP na obyvateľa s väčšou pravdepodobnosťou schvália podporu EÚ Ukrajine. Na druhej strane – a možno ešte zrozumiteľnejšie uvažuje o tom, kde väčšina európskych občanov osobne stojí na tejto otázke – schválenie podpory EÚ Ukrajine zostáva vysoké bez ohľadu na mieru inflácie a mieru nezamestnanosti v jednotlivých štátoch. Dokonca aj väčšina občanov EÚ, ktorí sa stretávajú s finančnými ťažkosťami, podporuje postavenie EÚ s Ukrajinou: 70 % tých, ktorých životná úroveň sa znížila (v porovnaní so 79 % tých, ktorých príjem sa ešte neznížil a 73 % osôb, ktoré nemajú žiadnu zmenu/zvýšenie). Podpora je tiež pomerne stabilná bez ohľadu na vekovú skupinu, pohlavie a politickú príslušnosť.

Úsilie členských štátov o koordináciu reakcií na dôsledky invázie sa vo veľkej miere oceňuje. 58 % občanov EÚ je spokojných s úrovňou spolupráce medzi krajinami, zatiaľ čo 37 % nie je. Schválenie je obzvlášť vysoké v Írsku (84 %), Portugalsku (83 %), Dánsku (83 %), Švédsku (81 %) a Fínsku (80 %). Medzi najmenej spokojnými sú respondenti v Grécku (34 %), na Cypre (40 %) a na Slovensku (41 %). Z tých, ktorí sú spokojní so spoluprácou členských štátov, ktorej cieľom je riešiť dôsledky vojny na Ukrajine, 68 % si želá, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu, zatiaľ čo tí, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ a EP, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú spokojní s úrovňou spolupráce členských štátov.

Vzhľadom na pochmúrny hospodársky výhľad v Európe a prevládajúce obavy v súvislosti s rastúcimi životnými nákladmi sa občania pochopiteľne domnievajú, že „veci nepôjdu správnym smerom“, a to ani v ich príslušných krajinách (62 %), ani v EÚ (51 %). Väčšina Európanov (65 %) tiež nie je presvedčená o tom, že ich život bude pokračovať tak, ako sú. Najmä v krajinách s menším HDP na obyvateľa majú občania väčšiu pravdepodobnosť, že sa ich životy zmenia. Napríklad v Grécku je len 10 % presvedčených, že ich životy zostanú rovnaké, zatiaľ čo polovica respondentov v Írsku je v tom presvedčená. Občania, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, vo všeobecnosti vyjadrujú menšiu dôveru v stabilnú budúcnosť: len 21 % je sebavedomých, v porovnaní s 35 % tých, ktorí (takmer) sa s nimi nikdy nestretnú. Je tiež pravdepodobnejšie, že budú mať pocit, že veci idú nesprávnym smerom v ich živote osobne a sú menej optimistické, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ ako celku. Ale aj tí, ktorí žijú pohodlne, väčšinou veria, že ich život sa môže zmeniť (59 %). Napriek tomu je väčšina Európanov (57 %) naďalej optimistická, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ. Najoptimistickejšie vyhliadky vyjadrujú írski (84 %) a dánski (81 %) respondenti. Platí to najmä pre mladých Európanov.

VNÍMANIE EÚ A EURÓPSKEHO PARLAMENTU ZOSTÁVA CELKOVO POZITÍVNE

Vnímanie EÚ je pozitívne u 47 % Európanov, neutrálne 38 % a negatívne 14 %. Po dosiahnutí rekordných výsledkov v prieskume z jari 2022 sa pozitívny obraz EÚ vrátil na úroveň v rokoch 2020 a 2021. Vo väčšine členských štátov má väčšina pozitívny obraz o EÚ, až na niekoľko výnimiek, v ktorých prevláda neutrálny názor. Negatívnym obrazom EÚ je menšinový názor vo všetkých európskych krajinách. Podobné závery možno vyvodiť, pokiaľ ide o obraz EP. V posledných rokoch sa neustále zlepšovala, a to najmä od vypuknutia pandémie COVID-19, pričom vrchol dosiahla v prieskume z jari 2022 na úrovni 39 %. Od jesene 2022 sa pozitívny obraz EP vrátil k úrovniam v rokoch 2020 a 2021 na úrovni 36 %. Výsledok je najvyšší na Malte (62 %), Írsku (58 %) a Švédsku (53 %) a najnižší v Grécku (27 %), Estónsku (27 %), Slovinsku (26 %) a Francúzsku (22 %), kde je najviac uvedená odpoveď „neutrálna“. Väčšina Európanov by chcela, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu úlohu (55 %, -3 percentuálne body v porovnaní s jarou 2022 a jeseňou 2021). Toto je najpopulárnejšia odpoveď v 23 členských štátoch s najvyšším podielom na Cypre (87 %), Grécku (75 %) a Španielsku (75 %). Európania, ktorí sú vo všeobecnosti pozitívnejší, pokiaľ ide o EÚ a EP, tiež chcú, aby Parlament zohrával silnejšiu úlohu, ako je to v prípade občanov, ktorí hlasovali v predchádzajúcich európskych, národných alebo miestnych voľbách.

Ešte významnejšie v súčasnom geopolitickom kontexte je vnímanie, že členstvo v EÚ je „dobrá vec“ stále vysoké (62 %, -3 percentuálne body) a nepretržitý, aby zostal na svojej najvyššej úrovni od roku 2007. Väčšina občanov vo všetkých krajinách okrem Grécka a Slovenska, kde prevláda neutrálnejšie vnímanie, považujeza „dobrú vec“ svoju krajinu. Najvyššie percentuálne podiely sú v Luxembursku (90 %) a Írsku (83 %), zatiaľ čo najväčší nárast v porovnaní s jeseňou 2021 zaznamenali Litva (+ 17 percentuálnych bodov), Malta (+ 17 percentuálnych bodov), Fínsko (+ 6 percentuálnych bodov) a Slovensko (+ 5 percentuálnych bodov).

Okrem toho, že členstvo v EÚ je „dobrá vec“, dve tretiny Európanov (66 %) tiež považujú členstvo svojej krajiny v EÚ za „dôležité“. Veľmi vysoký podiel Európanov (72 %) by tiež povedal, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ. Tento ukazovateľ sa od jesene 2021 nezmenil, čo podporuje známky celkovej odolnosti obyvateľstva EÚ. Toto je aj väčšinový názor vo všetkých členských štátoch, pričom podiel presahuje 90 % na Malte (95 %), Írsku (92 %), Litve (91 %) a Luxembursku (91 %). Tento výsledok zostal vo väčšine krajín relatívne stabilný, pričom najvýraznejší nárast bol zaznamenaný na Malte (+ 6 percentuálnych bodov), Fínsku (+ 6 percentuálnych bodov) a Švédsku (+ 4 percentuálne body). Mladší respondenti, pravidelní voliči, ako aj občania, ktorí si myslia, že hlasovanie je dôležité, s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ.

Ďalším významným poznatkom vzhľadom na súčasnú situáciu je skutočnosť, že respondenti poskytujú príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti (36 %) ako hlavný dôvod, prečo ich krajina profitovala z členstva v EÚ. Výsledky tohto ukazovateľa sa od októbra/novembra 2021 zvýšili o 6 bodov, čo je najväčší zaznamenaný medzi bodmi položenými v tejto otázke. Najväčší nárast je v Lotyšsku (+ 16 percentuálnych bodov), Litve (+ 15 percentuálnych bodov), Holandsku (+ 13 percentuálnych bodov), Estónsku (+ 12 percentuálnych bodov), Malte (+ 11 percentuálnych bodov) a Poľsku (+ 11 percentuálnych bodov). To naznačuje, aký vplyv môže mať ruská vojna proti Ukrajine. Medzi ďalšie dôvody, ktoré vynikajú okrem iného, patrí spolupráca medzi krajinami EÚ (35 %, + 3 percentuálne body) a príspevok EÚ k hospodárskemu rastu príslušnej krajiny (30 %, =). Zaujímavosťou je, že najväčší nárast je zaznamenaný v krajinách, v ktorých respondenti uvádzajú najväčšie finančné ťažkosti, napríklad v Bulharsku (+ 7 percentuálnych bodov), Grécku (+ 7 percentuálnych bodov), na Cypre (+ 5 percentuálnych bodov) alebo na Slovensku (+ 5 percentuálnych bodov), čo naznačuje ďalšie posilnenie argumentu, že občania vnímajú EÚ ako súčasť riešenia, keď čelia rastúcim ťažkostiam.

Pokiaľ ide o hodnoty, ktoré chcú Európania chrániť, demokracia (36 %, -2 percentuálnych bodov od jari 2022), ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete (29 %, + 2 percentuálne body) a sloboda prejavu a myslenia (28 %, + 1 percentuálny bod) tvoria na úrovni EÚ prvé tri body. Tieto hodnoty sa najčastejšie spomínajú od jesene 2021, čím sa zdôrazňuje silný odkaz, ktorý občania vysielajú v súvislosti so svojimi očakávaniami EP. Demokraciu ako hodnotu, ktorá si vyžaduje ochranu, s väčšou pravdepodobnosťou spomínajú Európania, ktorí „majú pozitívny obraz“ o EÚ a EP, a chceli by, aby úloha EP bola dôležitejšia. Tento segment pozitívne vníma členstvo v EÚ a zastáva názor, že hlasovanie v európskych voľbách je dôležité.

Politické priority vyjadrené pre Európsky parlament svedčia aj o celkovom politickom kontexte: Po jari 2022 opäť vystúpi boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu na 37 % (o 1 percentuálny bod od jari 2022), po ktorom nasleduje „verejné zdravie“ (34 %, -1 percentuálny bod), opatrenia proti zmene klímy (31 %, =) a podpora hospodárstva a vytvárania nových pracovných miest (31 %, + 1 percentuálny bod). Boj proti chudobe je vyššou prioritou pre respondentov s nižšou úrovňou vzdelania, ktorí čelia väčším finančným ťažkostiam. Ako bolo uvedené v predchádzajúcich prieskumoch, boj proti zmene klímy zostáva pravdepodobnejšou prioritou pre mladších respondentov a študentov. Verejné zdravie (42 % až 34 %), ako aj migrácia a azyl (23 % až 11 %) sa v súčasnosti stali menej dôležitými v porovnaní s jeseňou 2021.

EURÓPSKE VOĽBY NA OBZORE

Prieskum Eurobarometra Európskeho parlamentu z jesene 2022, ktorý sa uskutočnil jeden a pol roka pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2024, sa zaoberá aj postojmi európskych občanov. Voľby do Európskeho parlamentu v roku 2024 sú naďalej dôležité a výraznejšie v porovnaní s rovnakým obdobím pred voľbami v roku 2019.

Hlasovanie vo voľbách do Európskeho parlamentu má veľký význam pre 46 % Európanov, stredný význam až 39 % a nízky význam na 14 %. Považuje sa za kľúčovú občiansku povinnosť (skóre 10) pre takmer štvrtinu respondentov (24 %). Z porovnania a kontrastu s výsledkami za rok a pol pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019 vyplýva, že význam hlasovania v európskych voľbách sa zvýšil o 4 body, a to zo 42 % na jeseň 2017 na 46 % na jeseň 2022, pričom v mnohých krajinách existujú určité významné rozdiely. Najvyšší nárast je v Portugalsku (+ 19 percentuálnych bodov), Grécku (+ 17 percentuálnych bodov), Chorvátsku (+ 17 percentuálnych bodov) a Česku (+ 14 percentuálnych bodov). Podiely sa znížili – v oveľa nižšej miere – v Bulharsku (-5 percentuálnych bodov), Nemecku (– 4 percentuálne body), Francúzsku (-4 percentuálnych bodov) a Litve (– 4 percentuálne body). Viac ako polovica občanov (54 %) má záujem o európske voľby v roku 2024, zatiaľ čo 45 % uviedlo, že nie sú na rovnakej úrovni ako na jeseň 2017, keď záujem predstavoval 55 %. Odvtedy sa vo väčšine krajín výrazne líši: najviac stúpa v Grécku (+ 14 percentuálnych bodov), Chorvátsku a Portugalsku (+ 9 percentuálnych bodov v oboch krajinách), zatiaľ čo najväčší pokles je vo Fínsku (-14 percentuálnych bodov), Estónsku (-13 percentuálnych bodov) a Holandsku (–13 percentuálnych bodov). A napokon, hoci pravdepodobnosť hlasovania v nadchádzajúcich európskych voľbách sa od jari 2022 mierne znížila, na úrovni EÚ zostáva celkovo vysoká na úrovni 67 %. Pravdepodobnosť hlasovania sa pohybuje od 49 % v Estónsku a 51 % na Cypre po viac ako osem z desiatich vo Švédsku (85 %), Holandsku (83 %) a Dánsku (82 %).

KONTEXT

Práca v teréne

Prácu v teréne pre prieskum Eurobarometra Európskeho parlamentu z jesene 2022 uskutočnila spoločnosť Kantar Public od 12. októbra do 7. novembra vo všetkých 27 členských štátoch EÚ. Na správne interpretáciu výsledkov prieskumu je nevyhnutné zohľadniť politický a spoločenský kontext v čase práce v teréne. Všetky vnútroštátne výsledky otázok položených v tomto prieskume – ako aj výsledky európskeho priemeru – sa musia vnímať vzhľadom na situáciu a verejnú diskusiu v čase práce v teréne.

Ruská vojna proti Ukrajine

Verejnému diskurzu v čase práce v teréne dominovala vojna na Ukrajine, ktorá sa začala 24. februára 2022, keď ruský prezident Vladimir Putin nariadil svojim vojakom inváziu na Ukrajinu. Práve na začiatku terénnej práce Rusko zintenzívnilo útoky rakiet a dronov na hlavné mesto Kyjev a ďalšie veľké mestá. To prišlo po tom, čo Vladimir Putin obvinil Ukrajinu z útoku na most spájajúci Krym s pevninským Ruskom. Ťažké letecké útoky v Kyjeve, Charkove, Ľvove a ďalších ukrajinských mestách spôsobili smrť a zničenie, pričom mnohé mestá a dediny na Ukrajine zostali bez vykurovania, elektriny a vody, keďže útoky sa často zameriavali na životne dôležitú civilnú infraštruktúru. Počas obdobia práce v teréne narastali výzvy týkajúce sa zriadenia špeciálneho tribunálu pre vojnové zločiny vzhľadom na úmyselné útoky na civilistov a civilnú infraštruktúru, ako aj na rastúce dôkazy o iných vojnových zločinoch.

Od začiatku ruskej vojny agresie EÚ poskytuje Ukrajine humanitárnu, politickú, finančnú a vojenskú podporu. EÚ sa veľmi rýchlo dohodla na niekoľkých balíkoch sankcií voči Rusku v reakcii na inváziu, medzi1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en ktoré patrilo embargo na ruské uhlie a zrušenie niektorých ruských bánk od medzinárodného platobného systému SWIFT. Lídri EÚ sa 6. októbra dohodli na ôsmom balíku sankcií, ktorý reagoval na pokračujúce eskalácie Ruska vrátane nezákonnej anexie ukrajinských Doneckých, Luhanských, Zaporizhžských a Khersonských regiónov založených na falošných „referendách“, mobilizovaní ďalších vojakov a vydávaní otvorených jadrových hrozieb. Ôsmym balíkom sa okrem iných opatrení zaviedli nové zákazy vývozu a dovozu, ktorých cieľom je pripraviť ruskú armádu a priemysel o kľúčové komponenty a technológie potrebné na vedenie vojny na ukrajinskom území. Balík tiež položil základ pre požadovaný právny rámec na zavedenie cenového stropu pre ropu, ktorý predpokladá skupina G7.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Okrem toho Poľsko, pobaltské štáty a Írsko už v čase práce v teréne predložili návrh na deviaty balík sankcií voči Moskve vrátane obmedzení pre Bielorusko na podporu ruského vojenského úsilia.

Od začiatku vojny Tím Európa (zložený z Európskej únie, členských štátov EÚ – vrátane ich implementačných agentúr a verejných rozvojových bánk – ako aj Európska investičná banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj) zmobilizovali pre Ukrajinu finančnú podporu vo výške 19,7 miliardy EUR.

Veľká časť podpory pochádza z makrofinančnej pomoci. Okrem toho počas práce v teréne prebiehala práca na strategickejšom a predvídateľnom prístupe k finančnej podpore EÚ pre Ukrajinu v roku 2023. V nadväznosti na zasadnutie Európskej rady, ktoré sa konalo 20. – 21. októbra 2022, Komisia navrhla balík podpory pre Ukrajinu vo výške 18 miliárd EUR na rok 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Predsedníčka EK Von der Leyenová a nemecká kancelárka Scholz otvorili 25. októbra v Berlíne medzinárodnú konferenciu expertov o obnove Ukrajiny s cieľom diskutovať o dlhodobej pomoci s medzinárodnými darcami.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf V marci 2022 EÚ aktivovala smernicu o dočasnej ochrane, ktorá pomáha5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians ľuďom, ktorí utekajú pred vojnou. Odvtedy majú ukrajinskí utečenci nárok na povolenie na pobyt, ako aj na prístup k vzdelaniu a na trh práce. Táto dočasná ochrana bola predĺžená v októbri a teraz platí do marca 2024.

Počas obdobia práce v teréne sa krajiny EÚ dohodli, že spoločne vyškolia 15 000 ukrajinských vojakov na európskej pôde s cieľom riešiť naliehavé potreby vojenského výcviku Ukrajiny a umožniť krajine brániť svoju územnú celistvosť a zvrchovanosť v rámci svojich medzinárodne uznaných hraníc. Okrem toho boli schválené opatrenia pomoci v rámci Európskeho mierového nástroja (EPF) v hodnote 16 miliónov EUR na podporu budovania kapacít ukrajinských ozbrojených síl.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Koncom obdobia terénnej práce ruské úrady vydali varovanie, že Ukrajina bude pripravená spustiť „špinavú bombu“, ktorú niektorí analytici interpretovali ako Rusko pripravujúce pôdu pre ďalšie eskalácie vojny.

Ruská agresívna vojna tiež vyvolala narušenie poľnohospodárskej výroby, dodávateľských reťazcov a obchodu, ktoré poháňali svetové ceny potravín a hnojív na bezprecedentnú úroveň. V sobotu 29. októbra Rusko oznámilo, že pozastaví svoju účasť na predchádzajúcej dohode o vývoze obilia, čím vyzbrojí potraviny vo svojej vojne proti Ukrajine. 2. novembra sa však dodávky obilia z Ukrajiny obnovili po tom, ako Rusko súhlasilo s opätovným vstupom do iniciatívy Čierneho mora podporovanej OSN, čím sa ukončila situácia, ktorá hrozila opätovným zahájením celosvetovej potravinovej krízy, keďže mnohé krajiny na celom svete sa vo veľkej miere spoliehajú na vývoz potravín z Ukrajiny.

Európsky parlament 19. októbra udelil Sacharovovu cenu za slobodu myslenia za rok 2022 „odvážnemu ľudu Ukrajiny zastúpenému ich prezidentom, volenými lídrami a občianskou spoločnosťou“, čo je cena, ktorú každoročne udeľuje Európsky parlament na počesť jednotlivcov a organizácií obhajujúcich ľudské práva a základné slobody.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 sacharov-prize

Hospodársky kontext

Dôsledky ruskej vojny agresie proti Ukrajine podľa hospodárskej prognózy ES z jesene 2022 posilňujú globálnu infláciu.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EÚ patrí k najexponovanejším vyspelým ekonomikám vzhľadom na svoju geografickú blízkosť a veľkú závislosť od dovozu plynu z Ruska. Kríza dodávok energie zvyšuje už existujúci inflačný tlak a prekážky v dodávateľskom reťazci, ktoré sú v neposlednom rade spôsobené pandémiou COVID-19 a pokračujúcou nulovou politikou Číny v súvislosti s ochorením COVID-19.

Všetky tieto faktory narúšajú kúpnu silu domácností a ovplyvňujú výrobu. Ekonomické nálady výrazne klesli. Predpokladása, že rast sa na prelome roka výrazne zníži a niekoľko členských štátov sa dostane do recesie.

Podobne aj Medzinárodný menový fond (MMF) vo svojej správe o svetovom hospodárskom výhľade9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 zdôrazňuje, že existuje rastúce riziko, že globálna ekonomika sa budúci rok dostane do recesie. Globálna hospodárska aktivita zažíva rozsiahle a prudšie spomalenie, ako sa očakávalo, pričom miera inflácie je vyššia ako za niekoľko desaťročí. Kríza nákladov na život, sprísnenie finančných podmienok vo väčšine regiónov, ruská invázia na Ukrajinu a pretrvávajúca pandémia COVID-19 výrazne ovplyvňujú výhľad. Predpokladá sa, že globálny rast sa spomalí zo 6,0 % v roku 2021 na 3,2 % v roku 2022 a 2,7 % v roku 2023. Ide o najslabší profil rastu od roku 2001 s výnimkou celosvetovej finančnej krízy a akútnej fázy pandémie COVID-19. V správe MMF sa ďalej uvádza, že šok z energetickej krízy je v Európe štrukturálny, a preto je nepravdepodobné, že by to bol prechodný jav.

Ročná miera inflácie eurozóny dosiahla v októbri 2022 10,6 %, čo je nárast z 9,9 % v septembri, podľa údajov uverejnených Eurostatom, Štatistickým úradom Európskej únie. V októbri najvyšší príspevok k ročnej miere inflácie v eurozóne pochádzal z energetiky (+ 4,44 percentuálneho bodu (pp)), po ktorom nasledovali potraviny, alkohol a tabak (+ 2,74 percentuálneho bodu). Ročná inflácia Európskej únie dosiahla v októbri 2022 11,5 %, čo je nárast z 10,9 % v septembri. Pred rokom to bolo 4,4 %. Najnižšia ročná miera bola zaznamenaná vo Francúzsku (7,1 %), Španielsku (7,3 %) a na Malte (7,4 %). Najvyššie ročné miery boli zaznamenané v Estónsku (22,5 %), Litve (22,1 %) a Maďarsku (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Účinky inflácie sa čoraz viac odrážajú v nákupných návykoch spotrebiteľov, pričom ľudia sa vzdávajú dovolenky alebo určitých aktivít, hľadajú viac výhod a kupujú lacnejšie výrobky.

Európska centrálna banka (ECB) 27. októbra zvýšila úrokové sadzby o 0,75 percentuálneho bodu na najvyššiu úroveň od roku 2009 a zaviedla tretie významné zvýšenie úrokových sadzieb v rade.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Referenčná úroková sadzba ECB je teraz na úrovni 2 %.

Napriek náročnému prostrediunaďalej výrazne funguje burzový trh, pričom zamestnanosť dosiahla najvyššiu úroveň za posledné desaťročia. Silná hospodárska expanzia, ku ktorej došlo v dôsledku zmiernenia opatrení v súvislosti s ochorením COVID-19, priviedla v prvej polovici roka 2022 do zamestnania ďalších dvoch miliónov ľudí, čím sa počet zamestnaných osôb v EÚ zvýšil na 213,4 milióna všetkých zamestnancov. Miera nezamestnanosti zostala v septembri rekordne nízka na úrovni 6,0 %. Očakáva sa, že trhy práce budú reagovať na spomalenie hospodárskej činnosti oneskorene, ale zostanú odolné. Rast zamestnanosti v EÚ sa odhaduje na 1,8 % v roku 2022, predtým, ako sa v roku 2023 zastaví, a v roku 2024 sa mierne zníži na 0,4 %.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media V septembri 2022 bola sezónne upravená miera nezamestnanosti v eurozóne 6,6 %, čo je pokles zo 6,7 % v auguste 2022 a pokles zo 7,3 % v septembri 2021. Miera nezamestnanosti v EÚ bola v septembri 2022 na úrovni 6,0 %, t. j. stabilná v porovnaní s augustom 2022 a poklesla zo 6,7 % v septembri 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Celkovozostáva ekonomický výhľad obklopený mimoriadnou mierou neistoty, keďže ruská vojna proti Ukrajine pokračuje a potenciál ďalších hospodárskych narušení nie je ani zďaleka vyčerpaný. Najväčšou hrozbou je nepriaznivý vývoj na trhu s plynom a riziko nedostatku, najmä v zime 2023 – 24.

Legislatívny kontext na úrovni EÚ

Obdobie práce v teréne bolo charakterizované prebiehajúcou diskusiou medzi všetkými legislatívnymi aktérmi o tom, ako riešiť energetickú krízu, ktorej EÚ čelí. Predsedníčka EK Ursula von der Leyenová 18. októbra predstavila nové núdzové nariadenie s cieľom riešiť vysoké ceny plynu v EÚ a zaistiť bezpečnosť dodávok v nadchádzajúcich zimných mesiacoch. V návrhu právnych predpisov sa predložili plány na vytvorenie spoločných nákupov plynu a stanovili sa v nich pravidlá solidarity medzi členskými štátmi s cieľom vyrovnať sa s potenciálnym nedostatkom. Komisia takisto navrhla vytvoriť novú referenčnú hodnotu pre obchodovanie s plynom pre LNG do apríla 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Balík Komisie však neobsahoval okamžitý strop cien plynu z dôvodu politických nezhôd medzi členskými štátmi a obáv z dôsledkov pre bezpečnosť dodávok.

Výkonný podpredseda Timmermans 26. októbra predstavil zákon o čistejšom ovzduší a vode. Ako „dočasný“ cieľ Európska komisia navrhla znížiť ročnú limitnú hodnotu oxidu dusíka zo 40 na 20 mikrogramov, zatiaľ čo cieľ nulového znečistenia ovzdušia sa má dosiahnuť najneskôr do roku 2050. Európska rada a Parlament 27. októbra schválili návrh Komisie týkajúci sa emisných noriem pre nové vozidlá vrátane ukončenia spaľovacích motorov do roku 2035, čo je dôležitý krok na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Európska komisia 12. októbra odporučila EÚ-27 udeliť Bosne a Hercegovine štatút kandidátskej krajiny EÚ a 18. októbra Európsky parlament vyzval Radu Európskej únie, aby do konca roka 2022 prijala rozhodnutie o pristúpení Rumunska a Bulharska k schengenskému priestoru.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Počas obdobia práce v teréne pokračovali diskusie a rokovania s Poľskom a Maďarskom o podmienenosti vyplácania finančných prostriedkov EÚ.

Iné významné udalosti na národnej alebo medzinárodnej úrovni

V Iráne smrť 22-ročnej kurdskej ženy Jiny Mahsy Aminiovej počas policajnej väzby vyvolala demonštrácie a ich násilné potlačenie. Protesty, ktoré vo veľkej miere viedli ženy a školáčky, pokračovali počas práce v teréne.

Prípravy na konferenciu COP 27 o zmene klímy, ktorá sa začala 6. novembra v Šarm aš-Šajchu/Egypte, prebiehali počas obdobia práce v teréne. Svetová meteorologická organizácia (WMO) a služba EÚ v oblasti zmeny klímy v rámci programu Copernicus zverejnili správu, v ktorej sa uvádza, že teploty v Európe za posledných 30 rokov vzrástli viac ako dvojnásobok celosvetového priemeru a že ide o región s najrýchlejším otepľovaním na planéte.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Klimatickí aktivisti „poslednej generácie“ upozornili na ničivé účinky zmeny klímy tým, že vandalizovali umelecké diela, blokovali cesty a zapájali sa do ďalších opatrení občianskej neposlušnosti.

Čínsky prezident Si Ťin-pching si po týždennom kongrese komunistickej strany zabezpečil tretie historické obdobie ako líder Číny. Povýšil aj niektorých zo svojich najbližších spojencov komunistickej strany, čím upevnil svoju pozíciu.

30. októbra demonštrovali v Prahe desaťtisíce Čechov proti rastúcemu extrémizmu a populizmu, dva dni po tom, čo koalícia krajne pravicových politických hnutí protestovala na rovnakom mieste. Mnohí z davu vyjadrili Ukrajine podporu vo vojne proti Rusku, na rozdiel od predchádzajúceho protestu, keď účastníci, ktorí sú proti Európskej únii a NATO vyzvali na priame rozhovory s Moskvou o dodávkach plynu.

Vo Veľkej Británii konzervatívna premiérka Liz Truss oznámila svoju rezignáciu po 45 dňoch vo funkcii a 25. októbra ju nahradil Rishi Sunak, ktorý sa stal prvým britským premiérom s indickým dedičstvom.

Voľby

Tesne pred prácou v teréne sa v Lotyšsku a Bulharsku konali parlamentné voľby.

Parlamentné voľby sa v Lotyšsku konali 1. októbra 2022 po skončení 13. funkčného obdobia Saeima zvoleného v roku 2018. Strana Novej jednoty úradujúceho predsedu vlády Krišjānisa Kariņša získala najvyššie percento hlasov (19 %) a získala najviac kresiel (26). Dňa 3. októbra 2022 prezident Egils Levits poveril Kariņša, aby viedol diskusie o vytvorení koaličnej vlády. 59 % oprávnených voličov hlasovalo v porovnaní s 55 % v predchádzajúcich voľbách.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

Predčasné parlamentné voľby sa v Bulharsku konali 2. októbra 2022. Voľby boli zvolané po páde štvorstrannej koalície Petkova v júni 2022. Boli to tretie parlamentné voľby od roku 2021, pričom predchádzajúce voľby sa konali v apríli, júli a novembri 2021. GERB a jeho dlhoročný vodca Boyko Borisov vyhrali posledné voľby, ale nový parlament zostáva roztrieštený a politická situácia v krajine je krehká. Pokračujúca politická kríza a nestabilita priniesli celonárodnú účasť na 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Prezidentské voľby v Rakúsku: 9. októbra bol v prvom kole znovu zvolený za prezidenta Rakúska Alexander Van der Bellen. Van der Bellen sa vo svojej kampani zameral na to, že je „bezpečnou voľbou v búrlivých časoch“.

Van der Bellen získal druhé šesťročné funkčné obdobie s 56,7 % hlasov. Na hlasovaní sa zúčastnilo ďalších šesť kandidátov, z ktorých pravicový Walter Rosenkranz (FPÖ) prišiel na druhom mieste so 17,7 % hlasov. Všetci ostatní kandidáti dosiahli menej ako 10 %. Účasť bola 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Prezidentské voľby v Slovinsku: Konzervatívny minister zahraničných vecí Anže Logar (34 %) vyhral 23. októbra prvé kolo prezidentských volieb proti právnikovi Natašovi Pircovi Musarovi (26,9 %), ľavicovo-liberálnemu bývalému komisárovi pre informácie. Ľavicový kandidát Milan Brglez (15,45 %) sa umiestnil na treťom mieste spomedzi siedmich kandidátov, po ktorom nasledovali kandidáti Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) a Miha Kordiš (2,81 %). Účasť bola 51,7 %. V odstupnom hlasovaní 1. novembravyhral Nataša Pirc Musar a stal sa prvou slovinskou prezidentkou.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamentné voľby v Dánsku: V Dánsku sa 1.novembra 2022 konali parlamentné voľby. Premiérka Mette Frederiksenová a jej Sociálna demokratická strana dosiahli za 20 rokov jeden z najlepších výsledkov s 27,5 % hlasov a získali 50 kresiel, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 a to aj napriek kontroverznému rozhodnutiu Frederiksena zlikvidovať všetky norky počas pandémie, ktorá vyvolala predčasné voľby. Silný prejav Sociálnodemokratickej strany, ktorý viedol ľavicový blok na zabezpečenie 90 kresiel potrebných pre väčšinu v 179-miestnom parlamente, brzdil Frederiksenov plán rozbiť bloky a vytvoriť veľkú koalíciu v rámci tradičnej pravicovej priepasti, argumentujúc, že politická jednota je potrebná v čase medzinárodnej neistoty. Voľby sa uskutočnili len pár týždňov po sabotáže dvoch plynovodov prepravujúcich plyn z Ruska do Nemecka cez dánske vody, čo ovplyvnilo pocit bezpečia medzi Dánmi. Okrem toho, domáce otázky vrátane zníženia daní a potreby bojovať proti inflácii a prudkým cenám energie boli dôležitými problémami v kampaniach. Kedysi kľúčovou témou bola imigrácia menej témou, čiastočne preto, že silný postoj sociálnych demokratov k migrácii zbavil pravicové strany možného zhromaždenia. Účasť voličov bola 84,1 %. V čase práce v teréne prebiehali rokovania o vytvorení vlády.

Prvá talianska premiérka: 22. októbra bola Giorgia Meloni vymenovaná za predsedu vlády po tom, čo jej krajne pravicová strana Bratia Talianska vyhrala voľby skôr v septembri 2022. Pravicová koalícia (vrátane Lega a Forza Italia) zvíťazila z volieb, pričom 44 % hlasov a Meloniho strana získala 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Premiér Meloni pricestoval 3. novembra do Bruselu, aby sa stretol s poprednými predstaviteľmi inštitúcií EÚ vrátane predsedníčky Európskej komisie von der Leyenovej, predsedu Európskej rady Michela a predsedu Európskeho parlamentu Metsolu. Na svojich stretnutiach premiér Meloni naznačil, že postoj Talianska k migrácii sa zmenil, a poznamenal, že obrana vonkajších hraníc sa stala hlavnou prioritou.

Maďarská vláda 15. októbra zverejnila národný konzultačný prieskum, v ktorom požiadala občanov, aby súhlasili alebo nesúhlasili s opozíciou vlády voči sankčnej politike EÚ voči Rusku v súvislosti s inváziou na Ukrajinu. Premiér Viktor Orbán často odmieta sankcie.

METODIKA

Metodika použitá pri tomto prieskume

Metodika použitá v tomto prieskume Eurobarometra z jesene 2022, ktorý sa uskutočnil vo vlne 98.1, je metodika prieskumov Eurobarometra vykonaných pre Generálne riaditeľstvo Európskeho parlamentu pre komunikáciu (oddelenie pre monitorovanie verejných stanovísk). Prieskum uskutočnila spoločnosť Kantar Public od 12. októbra do 7. novembra 2022 vo všetkých 27 členských štátoch EÚ. Celkovo sa uskutočnilo 26 431 rozhovorov. Výsledky EÚ boli vážené podľa počtu obyvateľov v každej krajine.

Prieskumy Eurobarometra sa vykonávajú osobne v domácnostiach ľudí alebo na ich prahu v národnom jazyku. Vo všetkých krajinách sa používal CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

V Dánsku a Česku sa niektoré rozhovory uskutočnili prostredníctvom techniky počítačového video pohovoru (CAVI). Osoba, ktorá vedie pohovor, podáva dotazník respondentovi prostredníctvom videa, kde sa obe časti môžu navzájom vidieť: podmienky pohovorov sú veľmi podobné podmienkam osobného pohovoru.

Jaskyňa

V tomto prieskume sa porovnáva niekoľko trendových otázok s parlemetrom Európskeho parlamentu z vlny prieskumu Eurobarometra 97.3 z jari 2022, ktorý sa uskutočnil v apríli až máji 2022. Z dôvodu ochorenia COVID-19 nebolo možné viesť osobné pohovory vo všetkých krajinách. V tom čase v Belgicku, Česku, Dánsku, Estónsku, Malte, Lotyšsku, Holandsku, Slovinsku, Fínsku a Švédsku bol režim face-to-face doplnený o online rozhovory.

Niektoré ďalšie otázky sa porovnávajú s parlemetrom Európskeho parlamentu z vlny Eurobarometra 96,2 z jesene 2021, ktorý sa uskutočnil v novembri – decembri 2021. V tom čase v Belgicku, Česku, Dánsku, na Malte, v Slovinsku a Fínsku bol režim face-to-face doplnený o online rozhovory. V Lotyšsku sa všetky rozhovory uskutočnili online.

Táto zmena v režime môže mať vplyv na výsledky, najmä v prípade otázok so spontánnym výberom. Podľa definície sa tieto kódy nezobrazujú na prvej obrazovke zobrazenej respondentovi a zobrazujú sa len na druhej obrazovke, ak sa respondent rozhodne nevybrať jednu z pôvodne vyžiadaných položiek. V dôsledku toho spontánne odpovede vyberú len okrajovo tí, ktorí sa zúčastňujú na prieskume online.

Je dôležité to brať do úvahy pri analýze evolúcie.

Napriek tomu majú národné evolúcie viacero vysvetlení, pričom významnú úlohu zohrávajú kontextové zmeny.

V nadväznosti na všeobecné nariadenie EÚ o ochrane údajov (GDPR) sa respondenti pýtali, či súhlasia s tým, aby im boli položené otázky týkajúce sa otázok, ktoré by sa mohli považovať za „citlivé“.

Poznámka: V tejto správe sa na krajiny EÚ odvoláva ich oficiálna skratka. Skratky použité v tejto správe zodpovedajú:

Belgicko	BYŤ	Litva	LT
Bulharsko	BG	Luxembursko	SLOVENČINA
Česko	SLOVENČINA	Maďarsko	SLOVENČINA
Dánsko	SPOJENÉ ŠTÁTY	Malta	MT
Nemecko	DE	Holandsko	DELEGÁCIA NL
Estónsko	EE	Rakúsko	NA
Írsko	IE	Poľsko	SLOVENČINA
Grécko	PRIHLÁSIŤ SA	Portugalsko	SLOVENČINA
Španielsko	ES	Rumunsko	SLOVENČINA
Francúzsko	FR	Slovinsko	SI
Chorvátsko	HR	Slovensko	SLOVENČINA
Taliansko	TO JE	Fínsko	SLOVENČINA
Cyperská republika	CY*	Švédsko	S.R.O.
Lotyšsko	LV

Európska únia – vážený priemer pre 27 členských štátov EÚ27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, IE, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT eurozóna

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE krajiny mimo eurozóny

* Cyprus ako celok je jedným z 27 členských štátov Európskej únie. „Acquis communautaire“ však bolo pozastavené v tej časti krajiny, ktorá nie je kontrolovaná vládou Cyperskej republiky. Z praktických dôvodov sú do kategórie „CY“ a do priemeru EÚ27 zahrnuté len pohovory uskutočnené v časti krajiny kontrolovanej vládou Cyperskej republiky.

I. VÝZVY PRE EURÓPSKYCH OBČANOV

1.1 Súčasné obavy občanov

V prvej kapitole správy sa skúmajú obavy občanov EÚ, ako aj ich vnímanie súčasnej situácie v EÚ, ich krajine a ich vlastnom živote. Ukazuje, že existuje mnoho problémov, ktoré Európanov znepokojujú, najmä rastúce životné náklady, ale aj chudoba, zmena klímy a vojna na hraniciach EÚ. To má vplyv na to, ako vnímajú súčasnú situáciu vo svojej krajine a v EÚ. V minulom roku došlo k určitým turbulenciám v vyhliadkach občanov, ale napriek tomu, že postoje boli menej pozitívne ako pred šiestimi mesiacmi, postoje zostávajú odolné a optimizmus v budúcnosti EÚ zostáva vysoký.

Európski občania tvrdia, že sa obávajú mnohých rôznych otázok, pričom najmenej šesť z desiatich uviedlo, že sú veľmi alebo mierne znepokojení každou z ôsmich otázok zahrnutých do tejto otázky.

Respondenti sa predovšetkým obávajú rastúcich životných nákladov, napríklad zvyšovania cien potravín a energie (93 % vrátane 63 %, ktorí sú „veľmi znepokojení“). Existujú tri ďalšie otázky, o ktorých najmenej osem z desiatich občanov tvrdí, že sa obávajú: chudoba a sociálne vylúčenie (82 % vrátane 45 % „veľmi znepokojených“), zmena klímy (81 % vrátane 46 % „veľmi znepokojených“) a šírenie vojny na Ukrajine do iných krajín (81 % vrátane 42 % „veľmi znepokojených“). Okrem toho najmenej sedem z desiatich má obavy z rizika jadrovej havárie (74 %), rizík pre spoločné európske hodnoty, ako sú sloboda a demokracia (72 %) a migrácia (70 %).

Rastúce životné náklady, napríklad zvyšovanie cien potravín a energií Chudoba a sociálne vylúčenie Zmena klímy Rozšírenie vojny na Ukrajine do iných krajín Riziko jadrovej havárie Riziká pre naše spoločné európske hodnoty, ako je sloboda a demokracia Migrácia Šírenie infekčných chorôb, ako je COVID-19 alebo kiahne opíc Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18 Do akej miery sa v súčasnosti obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? (% – EÚ27) V každej krajine viac ako sedem z desiatich respondentov uviedlo, že sa obávajú rastúcich životných nákladov a takmer všetci respondenti sú znepokojení v Grécku (100 %), na Cypre (99 %), v Taliansku a Portugalsku (obe 98 %). Viac ako osem z desiatich je „veľmi znepokojených“ v Grécku (86 %), na Cypre (85 %) a v Portugalsku (84 %). Respondenti sú najmenej znepokojení rastúcimi životnými nákladmi vo Švédsku (74 %), Dánsku (77 %), Holandsku (81 %) a Rumunsku (82 %).

V členských štátoch existujú rozsiahle obavy v súvislosti s chudobou a sociálnym vylúčením. V piatich krajinách sa viac ako deväť z desiatich respondentov obáva: Grécko (97 %), Portugalsko (95 %), Cyprus (94 %), Španielsko (93 %) a Taliansko (92 %). Existuje aj sedem krajín, v ktorých je viac ako polovica respondentov „veľmi znepokojená“ na čele s Portugalskom (75 %), Gréckom (74 %) a Cyprom (71 %).

Mapa (V % – celkový počet „spoľahlivých“) Mapa Legenda Otázka 18.4 Do akej miery sa momentálne obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? Rastúce životné náklady, napríklad zvyšujúce sa ceny potravín a energie (% – celkový počet „namáhaných“) Naproti tomu je to tak v prípade menej ako polovice respondentov vo Švédsku (48 %) a v Dánsku (53 %), Česku (65 %) a Estónsku (67 %) je tento podiel nižší ako sedem z desiatich.

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.8 Do akej miery sa momentálne obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? (% – chudoba a sociálne vylúčenie) Celkovo 81 % občanov EÚ tvrdí, že sa obávajú zmeny klímy. Je to tak v prípade viac ako polovice respondentov v takmer každej krajine, pričom najvyšší podiel bol zaznamenaný na Malte (93 %), Taliansku a Portugalsku (obe 92 %). Výnimkou je Estónsko, kde menej ako polovica respondentov (44 %) je znepokojená zmenou klímy. Podiel, ktorý hovorí, že sú „veľmi znepokojení“, je najvyšší na Cypre (68 %), na Malte (62 %), vo Francúzsku a v Portugalsku (obe 59 %).

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.1 Do akej miery sa momentálne obávate o každý z nasledujúcich problémov vo vašom živote a o tých vašich blízkych? (% – zmena klímy)

Najmenej šesť z desiatich respondentov v každej krajine uviedlo, že sa obávajú, že vojna na Ukrajine sa rozšíri do iných krajín. Najvyššie podiely sú zaznamenané na Malte (93 %), Poľsku, Portugalsku (91 %) a Litve (90 %), zatiaľ čo najnižšie podiely sa nachádzajú v Holandsku (62 %), Dánsku (65 %) a Švédsku (67 %). Respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že sú „veľmi znepokojení“ šírením vojny do iných krajín v Portugalsku (66 %), na Malte (63 %), na Cypre (62 %) a v Lotyšsku (60 %).

Mapa Legenda Otázka 18.5 Do akej miery sa momentálne obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? Rozšírenie vojny na Ukrajine do iných krajín (% – celkový počet „bojovaných“) Respondenti na Malte s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že majú obavy z rizika jadrovej havárie (93 %), za nimi nasledujú respondenti v Portugalsku (89 %), Taliansku a Litve (obe 88 %). Na Cypre až 70 % uviedlo, že sú „veľmi znepokojení“. Vo Švédsku je menej ako polovica (47 %) znepokojená rizikom jadrovej havárie a tento podiel je tiež relatívne nízky v Holandsku (54 %), Dánsku (55 %) a Fínsku (58 %).

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.3 Do akej miery sa momentálne obávate o každý z nasledujúcich problémov vo vašom živote a o tých vašich blízkych? (% – riziko jadrovej havárie) Viac ako polovica respondentov v každej krajine tvrdí, že sa obávajú rizík pre naše spoločné európske hodnoty, ako sú sloboda a demokracia. Najmenej osem z desiatich uviedlo, že ich znepokojuje Maďarsko (85 %), Portugalsko (82 %), Cyprus (81 %), Taliansko a Poľsko (obe 80 %), zatiaľ čo podiel je najnižší v Estónsku (53 %), Dánsku a Holandsku (obe 57 %).

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.7 Do akej miery sa momentálne obávate o každý z nasledujúcich problémov vo vašom živote a o tých vašich blízkych? (% – riziká pre naše spoločné európske hodnoty, ako je sloboda a demokracia) Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o podiel respondentov, ktorí tvrdia, že majú obavy z migrácie. Najvyššie je to na Cypre (93 %), Malte (92 %), Grécku (86 %), Taliansku (83 %) a Portugalsku (81 %). V skutočnosti viac ako polovica respondentov „veľmi znepokojuje“ migráciu na Cypre (80 %), na Malte (58 %) a v Grécku (53 %).

Naproti tomu menej ako polovica respondentov má obavy z migrácie v Dánsku (37 %) a Švédsku (45 %).

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.2 Do akej miery sa momentálne obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? (% – migrácia) Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o podiel respondentov, ktorí tvrdia, že sa obávajú šírenia infekčných chorôb, ako je COVID-19 alebo kiahne opíc. Najvyššie je to v Taliansku (85 %), Portugalsku (83 %), na Cypre (79 %) a v Maďarsku (78 %). Naproti tomu je to tak v prípade menej ako polovice respondentov v Dánsku (29 %), Švédsku (33 %), Holandsku (37 %), Estónsku (42 %) a Nemecku (47 %).

Sociálno-demografická analýza ukazuje, že ženy sa viac obávajú väčšiny problémov ako muži. Napríklad 78 % žien sa obáva rizika jadrovej havárie v porovnaní so 69 % mužov. Existujú aj jasné rozdiely, pokiaľ ide o šírenie vojny na Ukrajine do iných krajín (84 % oproti 78 %), šírenie infekčných chorôb (67 % oproti 59 %), riziká pre naše spoločné európske hodnoty (75 % oproti 69 %) a chudobu a sociálne vylúčenie (84 % oproti 79 %).

Spolu „Smúte“ Spolu „Nebojte sa“ Neviem Otázka 18.6 Do akej miery sa momentálne obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? (% – šírenie infekčných chorôb, ako je COVID-19 alebo kiahne opíc) Vo väčšine prípadov sú starší ľudia viac znepokojení ako mladší ľudia. Najväčší rozdiel je vo vzťahu k migrácii: spomedzi ľudí vo veku nad 55 rokov má 74 % obavy z migrácie, ale tento podiel sa neustále znižuje na 61 % osôb vo veku 15 – 24 rokov. Existujú dve výnimky z tohto všeobecného vzoru. Mladší ľudia sú o niečo viac znepokojení zmenou klímy (84 % osôb vo veku 15 – 24 rokov oproti 81 % vo starších vekových skupinách), zatiaľ čo všetky vekové skupiny sa rovnako obávajú rastúcich životných nákladov.

Respondenti, ktorí predčasne ukončili vzdelávanie, sa s väčšou pravdepodobnosťou obávajú väčšiny problémov. To je vidieť najjasnejšie, pokiaľ ide o šírenie infekčných chorôb. Medzi tými, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov alebo menej, sa 76 % obáva tejto otázky v porovnaní so 66 % tých, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 16 – 19 rokov, a 56 % tých, ktorí odišli vo veku 20 rokov alebo viac. Podobný model sa týka aj šírenia vojny na Ukrajine do iných krajín, chudoby a sociálneho vylúčenia, migrácie a rizika jadrovej havárie.

Respondenti, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, majú menšiu pravdepodobnosť, že sa budú obávať niekoľkých problémov. Napríklad 78 % sa obáva chudoby a sociálneho vylúčenia v porovnaní s 88 % tých, ktorí majú z času na čas ťažkosti s platením účtov, a 91 % tých, ktorí majú väčšinu času ťažkosti. To isté platí aj pre obavy týkajúce sa migrácie, rizík pre naše spoločné európske hodnoty, šírenia vojny na Ukrajine do iných krajín a šírenia infekčných chorôb.

Ak majú respondenti pozitívny obraz o Európskom parlamente, je pravdepodobnejšie, že sa budú obávať zmeny klímy ako tí, ktorých imidž Európskeho parlamentu je negatívny (88 % oproti 71 %). Rovnaký model sa v menšej miere vzťahuje na šírenie vojny na Ukrajine do iných krajín (82 % oproti 77 %) a šírenie infekčných chorôb (65 % oproti 59 %). Naopak, tí, ktorí majú pozitívny obraz o Európskom parlamente, budú menej znepokojení migráciou (67 % oproti 76 % tých, ktorí majú negatívny obraz o Európskom parlamente). A napokon, občania, ktorí sa viac obávajú chudoby a sociálneho vylúčenia a životných nákladov, majú väčšiu pravdepodobnosť, že EP bude zohrávať dôležitejšiu úlohu.

Otázka 18 Do akej miery sa v súčasnosti obávate alebo nie ste o každom z nasledujúcich problémov pre váš život a tých vašich blízkych? (% – EÚ27)

Zmena klímy	Migrácia	Riziko jadrovej havárie	Rastúce životné náklady, napríklad zvyšovanie cien potravín a energií	Rozšírenie vojny na Ukrajine do iných krajín	Šírenie infekčných chorôb, ako je COVID-19 alebo kiahne opíc	Riziká pre naše spoločné európske hodnoty, ako je sloboda a demokracia	Chudoba a sociálne vylúčenie
EÚ27	81	70	74	93	81	62	72	82
Pohlavie
Muž	80	68	69	92	78	59	69	79
Žena	82	71	78	94	84	67	75	84
Vek
15 – 24	84	61	66	93	76	57	66	77
25 – 39	81	66	70	93	78	57	71	81
40 – 54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Vzdelávanie (koniec)
15—	81	77	81	96	88	76	75	89
16 – 19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Stále študuje	85	59	65	92	76	55	65	79
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	77	75	80	96	86	66	75	91
Z času na čas	83	75	79	95	84	71	78	88
Takmer nikdy	81	65	69	91	78	58	69	78
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutrálne	80	69	73	93	81	62	70	82
Negatívne	71	76	73	94	77	59	74	84
Úloha Európskeho parlamentu
Dôležitejšie	87	68	76	93	83	66	75	84
Menej dôležité	71	74	72	91	78	58	70	80
Žiadna zmena	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Úvahy k budúcnosti

Ako sa uvádza v predchádzajúcej časti, občania sa obávajú celého radu súčasných problémov. Preto nie je prekvapujúce, že podiel občanov, ktorí si myslia, že veci idú správnym smerom v EÚ, sa od apríla do mája 2022 znížil. Približne tri z desiatich (31 %) majú pozitívny názor na smerovanie EÚ, čo predstavuje pokles o 12 percentuálnych bodov. Podiel, ktorý cíti, že veci idú nesprávnym smerom, sa zvýšil o 11 bodov na 51 %. Tieto zmeny zvrátili pozitívny posun medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022, v dôsledku čoho je pozícia podobná ako pred rokom.

Neviem 9 (=) Ani jeden, ani druhý (spontánny) 9 (+ 1) Veci idú nesprávnym smerom 51 (+ 11) Veci idú správnym smerom 31 (-12) (Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) D73.2 – V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? Európska únia (% – EÚ27) Občania sa tiež stali menej optimistickí, pokiaľ ide o smerovanie ich vlastnej krajiny. Približne jeden zo štyroch (24 %, -13 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022) si myslí, že ich krajina smeruje správnym smerom. Jasná väčšina (62 %) si teraz myslí, že veci idú nesprávnym smerom, nárast o 13 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022 a najvyšší podiel, aký bol kedy zaznamenaný.

Celkovo respondenti zostávajú pozitívnejší, pokiaľ ide o smerovanie EÚ ako smer ich krajiny (31 % oproti 24 %), pokračujúc v dlhodobejšom trende.

Neviem 6 (=) Ani jeden, ani druhý (spontánny) 8 (=) Veci idú nesprávnym smerom 62 (+ 13) Veci idú správnym smerom 24 (-13) (Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) D73.1 – V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? (NAŠA KRAJINA) (% – EÚ27) Občania sú pozitívnejší, keď vnímajú svoj život osobne, aj keď názory na toto opatrenie sa za posledných šesť mesiacov stali negatívnejšími. Viac ako šesť z desiatich (63 %) má pocit, že veci v ich osobnom živote idú správnym smerom (-7 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022), zatiaľ čo 24 % (+ 4 percentuálne body) hovorí, že veci idú nesprávnym smerom.

Neviem 5 (+ 1) Ani jeden, ani druhý (spontánny) 8 (° 2) Veci idú nesprávnym smerom 24 (+ 4) Veci idú správnym smerom 63 (-7) (Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) D73.4 – V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? Váš osobný život (% – EÚ27) Existujú len tri členské štáty, v ktorých si väčšina respondentov myslí, že veci idú správnym smerom vo svojej krajine: Luxembursko, Malta (65 %) a Írsko (46 %). Vo zvyšných 24 krajinách si väčšina myslí, že veci vo svojej krajine idú nesprávnym smerom, pričom tento pohľad je najrozšírenejší na Slovensku, Španielsku (v oboch 72 %), Chorvátsku (71 %), Francúzsku a Poľsku (obe 70 %).

Vo všetkých 27 členských štátoch EÚ sa respondenti od apríla do mája 2022 stali menej optimistickí, hoci tento pokles je v Grécku a Chorvátsku marginálny (menej ako tri percentuálne body). V štyroch krajinách sa podiel, ktorý si myslí, že veci idú správnym smerom v ich krajine, znížil o viac ako 20 percentuálnych bodov: Dánsko (29 %, -31 percentuálnych bodov), Portugalsko (30 %, -25 percentuálnych bodov), Estónsko (29 %, -22 percentuálnych bodov) a Belgicko (24 %, -21 percentuálnych bodov).24 V priebehu celého hlásenia sa zmena oproti predchádzajúcej vlne považuje za pozitívnu alebo zápornú zmenu, ak je ± 3 percentuálne body alebo viac. Zmena o menej ako 3 percentuálne body sa považuje za stabilnú alebo bez zmeny.

V dôsledku týchto zmien je teraz negatívny názor väčšinový názor v Dánsku, Nemecku, Estónsku, Lotyšsku, Litve, Portugalsku, Slovinsku a Fínsku.

D73.1 V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? (NAŠA KRAJINA) (%)

EÚ27	HR	PRIHLÁSIŤ SA	MT	NA	BG	SLOVENČINA	SLOVENČINA	TO JE	CY	LV	ES	SLOVENČINA	SI	SLOVENČINA	FR	SLOVENČINA	LT	DELEGÁCIA NL	DE	IE	SLOVENČINA	SLOVENČINA	S.R.O.	BYŤ	EE	SLOVENČINA	SPOJENÉ ŠTÁTY
Veci idú správnym smerom	Október/Nov 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ Apr/máj 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Veci idú nesprávnym smerom	Október/Nov 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ Apr/máj 2022	ZOBRAZIŤ 13	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 4	V1	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 10	ZOBRAZIŤ 7	ZOBRAZIŤ 14	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 12	ZOBRAZIŤ 10	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 11	ZOBRAZIŤ 18	ZOBRAZIŤ 15	ZOBRAZIŤ 20	ZOBRAZIŤ 17	ZOBRAZIŤ 18	ZOBRAZIŤ 15	ZOBRAZIŤ 19	ZOBRAZIŤ 16	ZOBRAZIŤ 14	ZOBRAZIŤ 17	ZOBRAZIŤ 20	ZOBRAZIŤ 20	ZOBRAZIŤ 20
Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Október/Nov 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ Apr/máj 2022	=	V1	V2	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 2	V2	ZOBRAZIŤ 2	V4	V3	V6	ZOBRAZIŤ 5	V2	ZOBRAZIŤ VŠETKY SEKCIE	ZOBRAZIŤ 6	ZOBRAZIŤ 2	V2	=	V3	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 1	=	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 2	V3	=	ZOBRAZIŤ 9
Neviem	Október/Nov 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ Apr/máj 2022	=	=	=	ZOBRAZIŤ 1	=	ZOBRAZIŤ 2	=	=	ZOBRAZIŤ 3	V1	ZOBRAZIŤ 2	=	V1	ZOBRAZIŤ 2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	ZOBRAZIŤ 4	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 2

V piatich krajinách si väčšina respondentov myslí, že v EÚ ide správnym smerom: Malta (65 %), Luxembursko, Írsko (obe 48 %), Lotyšsko (47 %) a Litva (40 %). Názor je rozdelený v Portugalsku (35 % správny smer oproti 35 % nesprávnemu smeru). Vo zvyšných 21 krajinách respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou hovoria, že veci v EÚ idú nesprávnym smerom, a to najmä v Grécku, Belgicku (62 %) a Španielsku (60 %).

Na Malte sa optimizmus, že veci idú správnym smerom v EÚ, od apríla do mája 2022 zvýšil (65 %, + 3 percentuálne body). Optimizmus sa však znížil v 23 členských štátoch, najmä v Dánsku (31 %, -26 percentuálnych bodov), Portugalsku (35 %, -23 percentuálnych bodov), Estónsku (29 %, -21 percentuálnych bodov) a Belgicku (25 %, -20 percentuálnych bodov). Výsledky zostali v ostatných troch krajinách stabilné.

V dôsledku týchto zmien je negatívny názor väčšinový názor v Bulharsku, Dánsku, Nemecku, Estónsku, Holandsku, Poľsku, Portugalsku, Slovinsku, Fínsku a Švédsku.

D73.2 V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? Európska únia (%)

EÚ27	MT	BG	PRIHLÁSIŤ SA	PRIHLÁSIŤ SA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	HR	CY	ES	TO JE	SLOVENČINA	SLOVENČINA	L▼	FR	SLOVENČINA	SI	LT	DELEGÁCIA NL	DE	IE	FL	S.R.O.	BYŤ	EE	SLOVENČINA	SPOJENÉ ŠTÁTY
Veci idú správnym smerom	Október/Nov 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ Apr/máj 2022	▼12	ZOBRAZIŤ 3	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Veci idú nesprávnym smerom	Október/Nov 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ Apr/máj 2022	ZOBRAZIŤ 11	▼5	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 5	=	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 6	ZOBRAZIŤ 4	ZOBRAZIŤ 9	ZOBRAZIŤ 9	ZOBRAZIŤ 10	ZOBRAZIŤ 10	ZOBRAZIŤ 7	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 18	ZOBRAZIŤ 12	ZOBRAZIŤ 4	ZOBRAZIŤ 15	ZOBRAZIŤ 9	ZOBRAZIŤ 15	ZOBRAZIŤ 12	ZOBRAZIŤ 12	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 15	ZOBRAZIŤ 17	ZOBRAZIŤ 16	ZOBRAZIŤ 12
Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Október/Nov 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ Apr/máj 2022	ZOBRAZIŤ 1	=	▼1	▼3	ZOBRAZIŤ 1	▼4	ZOBRAZIŤ 1	=	=	▼2	▼1	▼3	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 3	▼2	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 6	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 6	=	ZOBRAZIŤ 4	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 2	▼2	ZOBRAZIŤ 2	ZOBRAZIŤ 11
Neviem	Október/Nov 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B	8
Δ Apr/máj 2022	=	ZOBRAZIŤ 2	=	▼1	ZOBRAZIŤ 1	L4	▼2	=	ZOBRAZIŤ 3	=	=	ZOBRAZIŤ 1	▼2	=	ZOBRAZIŤ 6	▼4	▼1	ZOBRAZIŤ 4	▼1	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 1	ZOBRAZIŤ 4	ZOBRAZIŤ 8	ZOBRAZIŤ 3	ZOBRAZIŤ 6	ZOBRAZIŤ 5	ZOBRAZIŤ 3

V každom členskom štáte si väčšina respondentov myslí, že veci idú správnym smerom v ich osobnom živote. Respondenti to s najväčšou pravdepodobnosťou uvádzajú v Luxembursku (82 %), Írsku a Švédsku (obe 80 %), zatiaľ čo menej ako polovica si myslí, že ich život ide správnym smerom v Portugalsku (46 %), Poľsku (47 %) a Rumunsku (49 %).

V dvoch krajinách sa od apríla do mája 2022 zvýšil optimizmus, že veci idú správnym smerom v osobnom živote respondentov: Slovensko (60 %, + 4 percentuálne body) a Rakúsko (71 %, + 3 percentuálne body). V 23 krajinách došlo k poklesu podielu, ktorý si myslí, že ich život ide správnym smerom, a šesť krajín vykazuje pokles o viac ako 10 percentuálnych bodov: Portugalsko (46 %, -19 percentuálnych bodov), Belgicko (54 %, – 18 percentuálnych bodov), Poľsko (46 %, -17 percentuálnych bodov), Maďarsko (50 %, -13 percentuálnych bodov), Fínsko (62 %, -12 percentuálnych bodov) a Malta (76 %, -12 percentuálnych bodov). V Grécku ani vo Švédsku nedošlo k žiadnej zmene.

D73.4 – V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? (% – váš osobný život)

EÚ27	SLOVENČINA	NA	PRIHLÁSIŤ SA	S.R.O.	BG	HR	CY	LT	DE	ES	LV	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SI	SLOVENČINA	EE	DELEGÁCIA NL	SPOJENÉ ŠTÁTY	IE	FR	TO JE	MT	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	BYŤ	SLOVENČINA
Veci idú správnym smerom	Október/Nov 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ Apr/máj 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Veci idú nesprávnym smerom	Október/Nov 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ Apr/máj 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Október/Nov 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ Apr/máj 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Neviem	Október/Nov 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ Apr/máj 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že respondenti, ktorí zostali vo vzdelávaní dlhšie a tí s menšími finančnými ťažkosťami, s väčšou pravdepodobnosťou hovoria, že veci idú správnym smerom v EÚ. Konkrétne respondenti, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 rokov alebo viac, s väčšou pravdepodobnosťou hovoria, že veci idú správnym smerom v EÚ (36 %) v porovnaní s tými, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov (22 %). Respondenti, ktorí nikdy alebo takmer nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, si skôr myslia, že veci idú správnym smerom (35 %) ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (16 %).

Rozdiely existujú aj podľa vekových skupín. Ľudia vo veku 15 – 24 rokov sú jedinou skupinou, ktorá vyjadruje rovnaký podiel pozitívnych a negatívnych názorov na to, ako sa veci v EÚ vyvíjajú (obaja 39 %). Naproti tomu vo veku 40 – 54 rokov je dvakrát väčšia pravdepodobnosť, že povedia, že veci idú nesprávnym smerom v EÚ (56 %), ako povedať, že idú správnym smerom (28 %).

Pri pohľade na sociálno-profesionálne skupiny manažéri s najväčšou pravdepodobnosťou hovoria, že veci idú správnym smerom na úrovni EÚ (40 %), zatiaľ čo nezamestnaní respondenti a ľudia v domácnosti s najmenšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom (obe 21 %).

A napokon, respondenti, ktorí sledujú európsku politiku, majú väčšiu pravdepodobnosť, že si myslia, že veci idú správnym smerom v EÚ (37 %) ako tí, ktorí nie sú (23 %).

D73.2 – V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? Európska únia (%)

Veci idú správnym smerom	Veci idú nesprávnym smerom	Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Neviem
EÚ27	31	51	9	9
Vek
15 – 24	39	39	9	13
25 – 39	33	53	8	6
40 – 54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Vzdelávanie (koniec)
15—	22	58	8	12
16 – 19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Stále študuje	39	41	9	11
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	32	51	9	8
Manažéri	40	43	11	6
Ostatné biele obojky	35	51	8	6
Manuálni pracovníci	27	57	8	8
Domáca osoba	21	61	6	12
Nezamestnaný	21	62	8	9
Dôchodca	28	50	10	12
Študenti	39	41	9	11
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	16	71	5	8
Z času na čas	27	58	7	8
Takmer nikdy/nikdy	35	45	10	10
Sledujte európsku politiku
Sledovať	37	47	10	6
Nesledovať	23	56	8	13

Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva menej rozdielov na vnútroštátnej úrovni ako na úrovni EÚ. Napríklad zistenia sú podobné podľa vekovej skupiny vo vzťahu k respondentom, ktorí si myslia, že veci idú správnym smerom v ich krajine.

Existuje mierny rozdiel v úrovni vzdelania, pričom tí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 alebo viac rokov, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom vo svojej krajine (27 %) v porovnaní s tými, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov (20 %). Zo sociálno-profesijných skupín manažéri s najväčšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom na vnútroštátnej úrovni (30 %), pričom nezamestnaní (18 %), ľudia v domácnosti a manuálni pracovníci (obidve19 %) to najmenej povedia.

Existuje jasný rozdiel vo vzťahu k finančným ťažkostiam. Respondenti, ktorí nikdy alebo takmer nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, si skôr myslia, že veci idú správnym smerom vo svojej krajine (28 %) ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov (13 %).

Postoje k situácii na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ súvisia. Z tých, ktorí si myslia, že veci idú správnym smerom na úrovni EÚ, si 61 % myslí, že vo svojej krajine sa veci darí dobre. Naproti tomu 90 % tých, ktorí majú negatívny pohľad na veci na úrovni EÚ, si myslí, že veci idú nesprávnym smerom na vnútroštátnej úrovni.

D73.1 V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? (NAŠA KRAJINA) (% – EÚ)

Veci idú správnym smerom	Veci idú nesprávnym smerom	Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Neviem
EÚ27	24	62	8	6
Vek
15 – 24	27	57	8	8
25 – 39	24	65	7	4
40 – 54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Vzdelávanie (koniec)
15—	20	67	6	7
16 – 19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Stále študuje	27	56	8	9
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	25	62	8	5
Manažéri	30	56	10	4
Ostatné biele obojky	25	64	7	4
Manuálni pracovníci	19	70	6	5
Domáca osoba	19	69	6	6
Nezamestnaný	18	71	6	5
Dôchodca	26	58	8	8
Študenti	27	56	8	9
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	13	79	4	4
Z času na čas	20	69	6	5
Takmer nikdy/nikdy	28	57	9	6
Veci v Európskej únii sa odohrávajú v...
Správny smer	61	33	4	2
Nesprávny smer	8	90	1	1
Ani	7	29	61	3

V sociálno-demografickej analýze mladší respondenti s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom v ich živote osobne. Podiel sa pohybuje od 73 % u osôb vo veku 15 – 24 rokov do 59 % u osôb vo veku nad 55 rokov.

Opäť existujú rozdiely podľa úrovne vzdelania a finančnej situácie. Tí, ktorí opustili vzdelanie vo veku 20 a viac rokov, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom v ich živote osobne (71 %) tí, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (59 %) alebo vo veku 15 alebo menej (49 %). Respondenti, ktorí nikdy alebo takmer nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, si skôr myslia, že veci idú správnym smerom v ich živote (74 %) ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (32 %).

Zo sociálno-profesijných skupín manažéri s najväčšou pravdepodobnosťou povedia, že veci idú správnym smerom v ich živote osobne (76 %), zatiaľ čo podiel je najnižší medzi nezamestnanými respondentmi (38 %).

D73.4 V súčasnosti by ste povedali, že vo všeobecnosti veci idú správnym smerom alebo nesprávnym smerom, v...? Váš osobný život (% – EÚ)

Veci idú správnym smerom	Veci idú nesprávnym smerom	Ani jeden, ani druhý (spontánny)	Neviem
EÚ27	63	24	8	5
Vek
15 – 24	73	17	7	3
25 – 39	65	25	6	4
40 – 54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Vzdelávanie (koniec)
15—	49	35	10	6
16 – 19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Stále študuje	76	15	6	3
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	68	20	8	4
Manažéri	76	14	7	3
Ostatné biele obojky	68	21	7	4
Manuálni pracovníci	57	31	7	5
Domáca osoba	47	38	11	4
Nezamestnaný	38	44	12	6
Dôchodca	60	24	10	6
Študenti	76	15	6	3
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	32	54	9	5
Z času na čas	49	35	10	6
Takmer nikdy/nikdy	74	15	7	4

Vzhľadom na pokles za posledných šesť mesiacov v pomere, ktorý si myslí, že veci idú správnym smerom v EÚ, nie je žiadnym prekvapením, že optimizmus v budúcnosti EÚ tiež klesol. Väčšina európskych občanov je však naďalej optimistická.

Takmer šesť z desiatich Európanov (57 %, -5 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022) uviedlo, že sú optimistickí, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ, zatiaľ čo 39 % (+ 5 percentuálnych bodov) je pesimistických.

Optimizmus, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ, je stále na relatívne vysokej úrovni v porovnaní so zisteniami za posledných desať rokov. Najnovšie výsledky však poukazujú na pokles optimizmu od apríla do mája 2022, čo je súčasťou stabilného poklesu od roku 2020, ktorý sa zhoduje so začiatkom pandémie COVID-19.

(Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) Neviem 4 (=) Celkom „Nie optimistický“ 39 (°5) Spolu „Optimistické“ 57 (-5) Povedali by ste, že ste veľmi optimistický, pomerne optimistický, dosť pesimistický alebo veľmi pesimistický, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ? (% – EÚ27) S výnimkou Grécka, Cypru a Francúzska väčšina respondentov v každom členskom štáte tvrdí, že sú optimistickí, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ. Aspoň tri štvrtiny respondentov si to myslia v Írsku (84 %), Dánsku (81 %) a na Malte (77 %).

V Grécku je 41 % optimistických a 56 % pesimistických, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ. Na Cypre je 44 % optimistických a 53 % pesimistických, zatiaľ čo vo Francúzsku je 44 % optimistických a 51 % pesimistických.

Optimizmus v súvislosti s budúcnosťou EÚ sa zvýšil v Chorvátsku (70 %, + 5 percentuálnych bodov) a Rumunsku (59 %, + 3 percentuálne body). Klesla však v 10 krajinách, pričom najväčší pokles zaznamenalo Španielsko (57 %, -12 percentuálnych bodov), Belgicko (54 %, -10 percentuálnych bodov) a Francúzsko (44 %, -10 percentuálnych bodov). Výsledky zostali stabilné v 15 členských štátoch.

V dôsledku týchto zmien sa optimizmus stal menšinovým názorom vo Francúzsku.

Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Povedali by ste, že ste veľmi optimistický, pomerne optimistický, dosť pesimistický alebo veľmi pesimistický, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ? (% – optimistický) Sociálno-demografická analýza ilustruje určité rozdiely v optimizme o budúcnosti EÚ. U osôb vo veku 15 – 24 rokov (64 %) je pravdepodobnejšie, že budú optimistickejšie, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ, najmä v porovnaní s osobami vo veku 55 a viac rokov (55 %). Z analýzy tiež vyplýva, že čím dlhšie respondent zostal vo vzdelávaní, tým je pravdepodobnejšie, že bude optimistický: 65 % ľudí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, má pozitívny vplyv na budúcnosť EÚ v porovnaní so 45 % osôb, ktoré ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov alebo menej.

Spomedzi sociálno-profesijných skupín sú manažéri (70 %) a študenti (67 %) s najväčšou pravdepodobnosťou optimistickí, najmä v porovnaní s domácimi a nezamestnanými respondentmi (v oboch prípadoch 45 %). Respondenti, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov (63 %), sú oveľa pravdepodobnejšie optimistickejší ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (34 %).

Respondenti, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ (85 %), majú väčšiu pravdepodobnosť, že sa budú cítiť optimistickí, pokiaľ ide o jej budúcnosť, než respondenti s neutrálnym (43 %) alebo negatívnym (9 %) názorom EÚ. Respondenti, ktorí sledujú európsku politiku (66 %) sa tiež cítia optimistickejší, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ, ako tí, ktorí nesledujú takéto správy (47 %).

Povedali by ste, že ste veľmi optimistický, pomerne optimistický, dosť pesimistický alebo veľmi pesimistický, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ? (% – EÚ)

Spolu „Optimistické“	Spolu „neoptimálne“	Neviem
EÚ27	57	39	4
Vek
15 – 24	64	31	5
25 – 39	59	38	3
40 – 54	58	40	2
55+	55	40	5
Vzdelávanie (koniec)
15—	45	49	6
16 – 19	55	41	4
20+	65	32	3
Stále študuje	67	29	4
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	58	38	4
Manažéri	70	28	2
Ostatné biele obojky	63	35	2
Manuálni pracovníci	54	43	3
Domáca osoba	45	49	6
Nezamestnaný	45	49	6
Dôchodca	54	40	6
Študenti	67	29	4
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	34	61	5
Z času na čas	53	43	4
Takmer nikdy/nikdy	63	33	4
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	85	13	2
Neutrálne	43	50	7
Spolu „Negatívne“	9	89	2
Sledujte európsku politiku
Sledovať	66	32	2
Nesledovať	47	46	7

II. RASTÚCE ŽIVOTNÉ NÁKLADY

V predchádzajúcej kapitole sa poukázalo na rastúce životné náklady ako najväčšie súčasné obavy európskych občanov. Je to pravdepodobne spôsobené rastúcou infláciou a odráža zistenia nedávneho štandardného Eurobarometra (EB97), z ktorého vyplýva, že životné náklady sa v posledných dvoch rokoch dramaticky zvýšili. Táto kapitola sa touto otázkou podrobnejšie zaoberá skúmaním súčasnej finančnej situácie domácností a toho, ako bola ich životná úroveň ovplyvnená globálnymi udalosťami, ako je pandémia COVID-19 a vojna na Ukrajine. V kapitole sa potom hodnotia očakávania týkajúce sa životných podmienok a hospodárskej situácie za rok.

Zatiaľ čo rastúce životné náklady boli už nejaký čas problémom, hlavnou zmenou, ktorá sa v tejto správe zaznamenala, je, že budúce očakávania sa stali oveľa pesimistickejšími. Ak Európania užzaznamenali zníženie svojej životnej úrovne, väčšinou očakávajú, že ju v budúcom roku uvidia. Došlo tiež k veľkému nárastu podielu, ktorý očakáva, že ich vlastné životné podmienky a situácia v ich národnom hospodárstve budú v priebehu roka horšie.

V kapitole sa takisto hodnotí spokojnosť s opatreniami prijatými na riešenie rastúcich životných nákladov. Vzhľadom na úroveň obáv občanov v súvislosti s rastúcimi životnými nákladmi nie je prekvapujúce, že mnohí z nich kritizujú opatrenia prijaté na riešenie tejto otázky, a to na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.

Spôsob, akým domácnosti hospodária s finančnými prostriedkami, je sám osebe kritickou otázkou, ale má aj dôsledky pre iné otázky. Ako uvidíme v celej správe, finančná situácia respondentov je jednou z kľúčových sociálno-demografických charakteristík, ktoré ovplyvňujú postoje k rôznym otázkam vrátane postojov k EÚ a Európskemu parlamentu a k hlasovaniu v európskych voľbách.

Údaje Eurostatu jasne ukazujú, že inflácia sa v dôsledku pandémie začala zvyšovať a v dôsledku vojny na Ukrajine sa ešte viac zhoršila. Platí to najmä v prípade cien energií, ktoré vzrástli o viac ako 35 bodov v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka. V dôsledku toho bola výrazne ovplyvnená životná situácia Európanov.

Energia: 38,7 % Stravovanie: + 17,8 % Všetky položky: + 11,5 % Inflácia v Európskej únii

2.1 Finančná situácia domácností v EÚ

Pri zvažovaní ich finančných príjmov existujú medzi európskymi občanmi veľké rozdiely medzi tými, ktorí žijú pohodlne, a tými, ktorí žijú s ťažkosťami. O niečo viac ako polovica (54 %) tvrdí, že žijú pohodlne, vrátane 8 %, ktorí žijú „veľmi pohodlne“ a 46 % „skôr pohodlne“. Naproti tomu 45 % uviedlo, že žijú s ťažkosťami, vrátane 36 %, ktorí žijú s určitými ťažkosťami, a 9 % s „veľkými ťažkosťami“.

Žiť s mnohými ťažkosťami so súčasným príjmom 9 Žiť s určitými ťažkosťami so súčasným príjmom 36 Odmietnutie (SPONTÁNNE) 1 Neviem 1 Žiť veľmi pohodlne s vašim súčasným príjmom 8 Žiť pohodlne s vašim súčasným príjmom 46 (Október/nov 2022) QA16 Zamyslite sa nad príjmom vašej domácnosti, ako by ste opísali svoju súčasnú situáciu? (% – EÚ27) Medzi krajinami existujú veľké rozdiely. V 16 členských štátoch väčšina respondentov tvrdí, že žijú pohodlne. Najvyšší podiel je vo Švédsku (87 %), Dánsku (86 %), Fínsku (84 %), Holandsku (82 %) a Luxembursku (80 %). Naopak, v 11 krajinách väčšina tvrdí, že žijú s ťažkosťami. Respondenti to s najväčšou pravdepodobnosťou uvádzajú v Grécku (79 %) a Bulharsku (75 %), po ktorom nasleduje Rumunsko (64 %), Slovensko (63 %) a Maďarsko (62 %).

Mapa Legenda QA16 Zamyslite sa nad príjmom vašej domácnosti, ako by ste opísali svoju súčasnú situáciu? (% – „život s ťažkosťami“) Podľa sociálno-demografickej analýzy muži s väčšou pravdepodobnosťou než ženy tvrdia, že žijú pohodlne so svojím súčasným príjmom (57 % oproti 51 %). Neexistuje žiadny rozdiel podľa veku.

Existuje veľký rozdiel v úrovni vzdelania. Respondenti, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že žijú pohodlne (69 %), v porovnaní s tými, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (47 %) alebo vo veku 15 rokov alebo menej (39 %). Existujú aj veľké rozdiely podľa sociálno-profesijných kategórií: podiel, ktorý hovorí, že žijú pohodlne, sa pohybuje od 79 % medzi manažérmi až po 22 % medzi nezamestnanými.

QA16 Zamyslite sa nad príjmom vašej domácnosti, ako by ste opísali svoju súčasnú situáciu? (% – EÚ)

Spolu „Pohodlný život“	Spolu „Život s ťažkosťami“	Neviem
EÚ27	54	45	0
Pohlavie
Muž	57	41	1
Žena	51	48	0
Vek
15 – 24	55	41	3
25 – 39	55	44	0
40 – 54	52	47	0
55+	55	44	0
Vzdelávanie (koniec)
15—	39	61	0
16 – 19	47	52	0
20+	69	30	0
Stále študuje	56	39	3
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	65	34	0
Manažéri	79	20	0
Ostatné biele obojky	57	42	0
Manuálni pracovníci	45	54	0
Domáca osoba	35	64	0
Nezamestnaný	22	77	0
Dôchodca	54	46	0
Študenti	56	39	3

Približne jeden z desiatich Európanov (9 %) tvrdí, že za posledných dvanásť mesiacov mali väčšinu času ťažkosti s platením svojich účtov. Tri z desiatich (30 %) uvádzajú, že z času na čas majú ťažkosti, zatiaľ čo šesť z desiatich (60 %) uviedlo, že tieto ťažkosti nikdy alebo takmer nikdy nemajú.

Odmietnutie (SPONTANEOUS) 1 (=) Z času na čas 30 (+ 4) Väčšinu času 9 (+ 2) Takmer nikdy/Nikdy 60 (-6) (Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) D60 Počas posledných dvanástich mesiacov by ste povedali, že ste mali ťažkosti s platením účtov na konci mesiaca...? (% – EÚ27) Respondenti v Grécku (35 %) s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, po ktorých nasledujú Bulharsko, Cyprus (obe 18 %) a Portugalsko (17 %). V druhom extréme najmenej osem z desiatich respondentov uviedlo, že nikdy alebo takmer nikdy nemajú ťažkosti v Dánsku, Švédsku (obe 91 %), Holandsku (83 %), Luxembursku (82 %) a Fínsku (80 %).

Takmer nikdy/nikdy Väčšinu času Z času na čas Odmietnutie (SPONTANEOUS) D60 Počas posledných dvanástich mesiacov by ste povedali, že ste mali ťažkosti s platením účtov na konci mesiaca...? (%) V sociálno-demografickej analýze respondenti, ktorí predčasne ukončili vzdelanie, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že majú ťažkosti s platením účtov. Podiel je 16 % medzi tými, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov alebo menej, v porovnaní s 5 % tých, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 rokov alebo viac. Existujú aj veľké rozdiely podľa sociálno-profesijných kategórií. Podiel, ktorý hovorí, že majú ťažkosti s platením účtov väčšinu času, je najnižší medzi manažérmi (3 %) a je menej ako jeden z desiatich spomedzi väčšiny skupín, ale je oveľa vyšší u nezamestnaných (31 %) a osôb v domácnosti (20 %). Výsledky sú podobné podľa vekových skupín a medzi mužmi a ženami.

D60 Počas posledných dvanástich mesiacov by ste povedali, že ste mali ťažkosti s platením účtov na konci mesiaca...? (% – EÚ)

Väčšinu času	Z času na čas	Takmer nikdy/Nikdy	Odmietnutie (spontánne)
EÚ27	9	30	60	1
Pohlavie
Muž	9	28	62	1
Žena	9	33	57	1
Vzdelávanie (koniec)
15—	16	39	45	0
16 – 19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Stále študuje	6	28	62	4
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	9	25	64	2
Manažéri	3	18	78	1
Ostatné biele obojky	6	34	60	0
Manuálni pracovníci	9	40	50	1
Domáca osoba	20	39	41	0
Nezamestnaný	31	37	32	0
Dôchodca	8	26	66	0
Študenti	6	28	62	4

Viac ako osem z desiatich Európanov uviedlo, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne alebo očakávajú, že k tomu dôjde v budúcom roku.

Respondenti boli požiadaní, aby premýšľali o svojej osobnej životnej úrovni, premýšľali o otázkach, ako sú dôsledky pandémie COVID-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny. Takmer polovica občanov (46 %) tvrdí, že ich životná úroveň sa už znížila a očakávajú, že to tak bude aj v budúcom roku. Približne štyria z desiatich (39 %) hovoria, že ich životná úroveň sa ešte neznížila, ale myslí si, že to tak bude v budúcom roku. Jeden zo siedmich (14 %) hovorí, že neočakáva žiadnu zmenu alebo vplyv na ich životnú úroveň.

Vaša životná úroveň sa zvýšila 1 Neočakávate žiadnu zmenu alebo vplyv na vašu životnú úroveň. 14 Vaša životná úroveň sa ešte neznížila, ale myslíte si, že to tak bude v budúcom roku. 39 (Október/nov 2022) Neviem/Žiadna odpoveď 0 Vaša životná úroveň sa už znížila a očakávate, že to bude aj v budúcom roku. 46 Otázka 17 Mnohé prvky, ako sú dôsledky pandémie COVID-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny, ovplyvňujú svetové hospodárstvo vrátane členských štátov Európskej únie. Premýšľate o svojej osobnej životnej úrovni (napr. tovar a služby, ktoré si môžete dovoliť), ktorý z týchto tvrdení je najbližšie k vašej osobnej situácii? (% – EÚ27)

Prieskum Eurobarometra z apríla – mája 2022 (EB 97.3) položil podobnú otázku, ktorá sa osobitne zamerala na vplyv vojny na Ukrajine na životnú úroveň. Výsledky boli podobné, pričom štyria z desiatich občanov EÚ (40 %) uviedli, že ich životná úroveň sa už znížila a takmer polovica (47 %) to očakáva v budúcom roku. Tieto zistenia potvrdzujú, že rastúce životné náklady boli už v roku 2022 veľkým problémom a očakáva sa, že budú pokračovať aj v roku 2023.

V 14 členských štátoch je väčšinovým stanoviskom, že respondenti už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne a očakávajú, že to bude pokračovať aj v budúcom roku. Platí to najmä v prípade Cypru (70 %), Grécka (66 %), Malty (65 %) a Francúzska (62 %).

V 12 krajinách je najbežnejšou pozíciou, že respondenti tvrdia, že ich životná úroveň sa ešte neznížila, ale myslia si, že to tak bude v budúcom roku. Najvyšší podiel je na Slovensku (50 %), Luxembursku (49 %), Maďarsku a Švédsku (v oboch prípadoch 47 %). V Slovinsku rovnaké podiely hovoria, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne, ako sa hovorí, že sa ešte neznížilo, ale očakáva sa, že sa tak stane v budúcom roku (obaja 39 %).

Respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že neočakávajú žiadnu zmenu alebo vplyv na ich životnú úroveň v Holandsku (30 %), Švédsku (27 %), Fínsku (25 %) a Dánsku (22 %).

Spolu „už boli znížené“ Spolu „zatiaľ neboli znížené, ale budú“ Spolu „Nezmeniť/zvýšiť“ Neviem/ Žiadna odpoveď Otázka 17 Mnohé prvky, ako sú dôsledky pandémie COVID-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny, ovplyvňujú svetové hospodárstvo vrátane členských štátov Európskej únie. Premýšľate o svojej osobnej životnej úrovni (napr. tovar a služby, ktoré si môžete dovoliť), ktorý z týchto tvrdení je najbližšie k vašej osobnej situácii? (%) Z geografickej analýzy výsledkov vyplýva, že respondenti v južných oblastiach Európy s väčšou pravdepodobnosťou uvádzajú, že už zaznamenali zníženie životnej úrovne v porovnaní so severnými oblasťami Európy.

Mapa Legenda Otázka 17 Mnohé prvky, ako sú dôsledky pandémie COVID-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny, ovplyvňujú svetové hospodárstvo vrátane členských štátov Európskej únie. Premýšľate o svojej osobnej životnej úrovni (napr. tovar a služby, ktoré si môžete dovoliť), ktorý z týchto tvrdení je najbližšie k vašej osobnej situácii? (% -Vaša životná úroveň už bola znížená a očakávate, že to bude aj v ďalšom prípade Sociálno-demografická analýza ukazuje rozdiely podľa veku a úrovne vzdelania, hoci v každej skupine je to len menšina, ktorá hovorí, že neočakáva žiadnu zmenu alebo vplyv na ich životnú úroveň.

Pokiaľ ide o vekovú skupinu, respondenti vo veku 15 – 24 rokov s najmenšou pravdepodobnosťou tvrdia, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne (37 % oproti 46 % – 49 % v starších vekových skupinách) a s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že neočakávajú žiadnu zmenu alebo vplyv na svoju životnú úroveň (17 % oproti 13 % – 15 %).

Respondenti, ktorí predčasne ukončili vzdelanie, s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne. Podiel sa pohybuje od 56 % osôb, ktoré ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov alebo menej, až po 41 % osôb, ktoré ukončili vzdelávanie vo veku 20 alebo viac rokov.

Pokiaľ ide o sociálno-profesionálnu kategóriu, nezamestnaní respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne (61 %), zatiaľ čo najnižšia je medzi študentmi (34 %) a manažérmi (36 %).

Ako sa dalo očakávať, respondenti, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že už zaznamenali zníženie svojej životnej úrovne (77 %) v porovnaní s tými, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti (35 %).

Otázka 17 Mnohé prvky, ako sú dôsledky pandémie COVID-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny, ovplyvňujú svetové hospodárstvo vrátane členských štátov Európskej únie. Premýšľate o svojej osobnej životnej úrovni (napr. tovar a služby, ktoré si môžete dovoliť), ktorý z týchto tvrdení je najbližšie k vašej osobnej situácii? (%)

Vaša životná úroveň sa už znížila a očakávate, že to bude aj v budúcom roku.	Vaša životná úroveň sa ešte neznížila, ale myslíte si, že to tak bude v budúcom roku.	Neočakávate žiadnu zmenu alebo vplyv na vašu životnú úroveň.	Vaša životná úroveň sa zvýšila	Neviem/Žiadna odpoveď
EÚ27	46	39	14	1	0
Vek
15 – 24	37	43	17	1	2
25 – 39	46	40	13	1	0
40 – 54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Vzdelávanie (koniec)
15—	56	32	11	1	0
16 – 19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Stále študuje	34	45	18	1	2
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	44	40	14	1	1
Manažéri	36	45	18	1	0
Ostatné biele obojky	43	43	13	1	0
Manuálni pracovníci	51	36	12	1	0
Domáca osoba	54	34	11	0	1
Nezamestnaný	61	26	12	1	0
Dôchodca	48	36	15	1	0
Študenti	34	45	18	1	2
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	77	14	7	1	1
Z času na čas	57	32	10	1	0
Takmer nikdy/nikdy	35	46	17	1	1

2.2 Budúca perspektíva

Občania sa stali oveľa pesimistickejšími, pokiaľ ide o ich životné podmienky a situáciu v národnom hospodárstve. Štyria z desiatich Európanov (40 %) očakávajú, že ich životné podmienky sa v priebehu roka zhoršia, čo je veľký nárast od novembra do decembra 2021 (+ 18 percentuálnych bodov). Podobný podiel (42 %, -12 percentuálnych bodov) očakáva, že ich životné podmienky budú rovnaké za rok, zatiaľ čo len 13 % si myslí, že budú lepšie (-8 percentuálnych bodov).

Lepšie Horšie Rovnaký Neviem Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 SD21.1 Myslíte si za jeden rok, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Vaše životné podmienky (% – EÚ27) V 12 členských štátoch si väčšina respondentov myslí, že ich životné podmienky sa v priebehu roka zhoršia. Podiel je najvyšší na Slovensku (57 %), Česku, Grécku (obe 53 %), ako aj v Nemecku a Portugalsku (v oboch prípadoch 49 %). V ostatných 15 krajinách sa väčšina domnieva, že životné podmienky zostanú rovnaké a tento názor je najrozšírenejší vo Fínsku (64 %), Dánsku, Holandsku (58 %) a Írsku (54 %).

Existujú len tri krajiny, v ktorých si viac ako jeden z piatich respondentov myslí, že ich životné podmienky budú za rok lepšie: Rumunsko (23 %), Chorvátsko (22 %) a Holandsko (21 %).

V 12 členských štátoch si väčšina respondentov myslí, že ich životné podmienky sa v priebehu roka zhoršia. Podiel je najvyšší na Slovensku (57 %), Česku, Grécku (obe 53 %), ako aj v Nemecku a Portugalsku (v oboch prípadoch 49 %). V ostatných 15 krajinách sa väčšina domnieva, že životné podmienky zostanú rovnaké a tento názor je najrozšírenejší vo Fínsku (64 %), Dánsku, Holandsku (58 %) a Írsku (54 %).

Lepšie Horšie Rovnaký Neviem SD21.1 Myslíte si za jeden rok, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? (% – situácia v (národnom) hospodárstve) V 21 členských štátoch sa podiel, ktorý si myslí, že ich životné podmienky budú v priebehu roka lepšie, od novembra do decembra 2021 znížil. Najväčší pokles zaznamenali Estónsko (13, -17 percentuálnych bodov), Malta (13 %, -14 percentuálnych bodov), Portugalsko (9 %, -11 percentuálnych bodov), Nemecko (8 %, -10 percentuálnych bodov) a Taliansko (18 %, -10 percentuálnych bodov). Vo zvyšných šiestich členských štátoch zostali výsledky stabilné.

Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 SD21.1 Myslíte si za jeden rok, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Vaše životné podmienky (% – lepšie) Väčšina Európanov (60 %) si myslí, že situácia v ich národnom hospodárstve bude za rok horšia, čo je veľký nárast podielu, ktorý uviedol v novembri – decembri 2021 (+ 23 percentuálnych bodov). Približne štvrtina si myslí, že situácia ich národného hospodárstva bude približne rovnaká za rok (24 %, -12 percentuálnych bodov), zatiaľ čo len 11 % (-11 percentuálnych bodov) si myslí, že to bude lepšie.

Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 Lepšie Horšie Rovnaký Neviem SD21.2 V priebehu jedného roka si myslíte, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Situácia v hospodárstve (NATIONALITY) (% – EÚ27) V každom členskom štáte si väčšina respondentov myslí, že situácia v ich národnom hospodárstve sa za rok zhorší. Podiel sa pohybuje od 74 % v Nemecku a 72 % v Česku a na Slovensku po 46 % v Írsku a Luxembursku a 45 % v Dánsku.

Respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou očakávajú, že situácia ich národného hospodárstva zostane rovnaká v Dánsku, Španielsku (34 %) a Maďarsku (33 %).

V každej krajine nie viac ako jeden z piatich respondentov očakáva, že situácia v ich národnom hospodárstve bude za rok lepšia. Respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou zastávajú tento názor na Malte, Rumunsku (obe 19 %), Taliansku (18 %) a Dánsku (17 %).

Lepšie Horšie Rovnaký Neviem SD21.2 V priebehu jedného roka si myslíte, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Situácia v hospodárstve (NATIONALITY) (% – EÚ) V 23 členských štátoch došlo od novembra do decembra 2021 k poklesu podielu, ktorý si myslí, že situácia národného hospodárstva bude o rok lepšia. Najväčší pokles možno pozorovať v Estónsku (8 %, -21 percentuálnych bodov), Nemecku (6 %, -20 percentuálnych bodov), Švédsku (12 %, -17 percentuálnych bodov), Fínsku (9 %, -17 percentuálnych bodov), Taliansku (18 %, -16 percentuálnych bodov), Írsku (14 %, -14 percentuálnych bodov) a Portugalsku (7 %, -14 percentuálnych bodov). Výsledky sú stabilné v ostatných štyroch krajinách (Bulharsko, Poľsko, Rumunsko a Slovensko).

Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 SD21.2 V priebehu jedného roka si myslíte, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Situácia v ekonomike (NATIONALITY) (% – lepšie) V sociálno-demografickej analýze respondenti v každej skupine majú väčšiu pravdepodobnosť, že si budú myslieť, že životné podmienky budú za rok horšie, než si myslieť, že budú lepšie. Existuje jasný rozdiel podľa vekovej skupiny, pričom u osôb vo veku 15 – 24 rokov je najpravdepodobnejšie, že si budú myslieť, že ich životné podmienky budú lepšie za rok (25 %) a osoby vo veku nad 55 rokov to najmenej povedia (7 %).

Respondenti, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 alebo viac rokov, si skôr myslia, že ich životné podmienky budú v priebehu roka lepšie (15 %) a je menej pravdepodobné, že budú horšie (34 %) v porovnaní s tými, ktorí odišli vo veku 15 rokov alebo menej (9 % a 46 %).

V súvislosti s ťažkosťami pri platení účtov nie je žiadny rozdiel v pomere, ktorý si myslí, že veci budú za rok lepšie. Tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, však s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že ich životné podmienky budú horšie (63 %) v porovnaní s tými, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti (33 %).

SD21.1 Myslíte si za jeden rok, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Vaše životné podmienky (% – EÚ)

Lepšie	Horšie	Rovnaký	Neviem
EÚ27	13	40	42	5
Vek
15 – 24	25	29	41	5
25 – 39	19	39	38	4
40 – 54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Vzdelávanie (koniec)
15—	9	46	39	6
16 – 19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Stále študuje	24	28	43	5
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	12	63	20	5
Z času na čas	14	49	32	5
Takmer nikdy/nikdy	13	33	50	4

Výsledky sú vo všeobecnosti konzistentné v rôznych sociálno-demografických skupinách, pokiaľ ide o očakávania národného hospodárstva za rok. Pokiaľ ide o vekové skupiny, respondenti vo veku 15 – 24 rokov si pravdepodobne myslia, že situácia národného hospodárstva bude za rok lepšia (16 %) ako tí vo veku 55 a viac rokov (9 %).

Respondenti, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že situácia národného hospodárstva bude horšia (72 %) v porovnaní s tými, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti (58 %).

Odpovede na túto otázku súvisia s tými, ktoré sa týkajú životných podmienok. Spomedzi tých, ktorí očakávajú, že ich životné podmienky budú v priebehu rokov lepšie, 56 % očakáva, že národné hospodárstvo bude lepšie.

SD21.2 V priebehu jedného roka si myslíte, že každý z nasledujúcich bude lepší, horší alebo rovnaký ako dnes? Situácia v hospodárstve (NATIONALITY) (% – EÚ)

Lepšie	Horšie	Rovnaký	Neviem
EÚ27	11	60	24	5
Vek
15 – 24	16	50	27	7
25 – 39	12	61	24	3
40 – 54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	8	72	16	4
Z času na čas	11	61	24	4
Takmer nikdy/nikdy	11	58	26	5
Očakávaná situácia životných podmienok
Lepšie	56	29	13	2
Horšie	3	91	5	1
Rovnaké	6	42	49	3

2.3 Spokojnosť so súčasnými vnútroštátnymi a európskymi opatreniami

Tretina občanov (33 %) uviedla, že je spokojná s opatreniami, ktoré doteraz prijala na riešenie rastúcich životných nákladov ich národnej vlády, zatiaľ čo takmer dve tretiny (64 %) nie sú spokojní, vrátane 27 %, ktorí „nie sú vôbec spokojní“.

Rovnaký podiel (33 %) je spokojný s opatreniami, ktoré EÚ prijala na riešenie rastúcich životných nákladov, pričom 56 % nebolo spokojných, vrátane 22 %, ktoré „nie sú vôbec spokojní“.

Celkovo je menej pravdepodobné, že respondenti budú mať negatívny názor na opatrenia, ktoré prijala EÚ, než ich národná vláda (64 % a 56 % neuspokojených), hoci viac respondentov odpovedá „neviem“ vo vzťahu k EÚ (11 %) ako v prípade ich národnej vlády (3 %).

Národná (národná) vláda EÚ Spolu „Spokojné“ Spolu „Nespokojné“ Neviem Otázka 19 Ako ste spokojný alebo nie ste s opatreniami, ktoré sa doteraz prijali na riešenie rastúcich životných nákladov (napríklad rastúcich cien potravín alebo energií) do...? (% – EÚ27) V troch členských štátoch väčšina respondentov tvrdí, že sú spokojní s doteraz prijatými opatreniami na riešenie rastúcich životných nákladov ich národných vlád: Malta (66 %), Luxembursko (62 %) a Írsko (60 %). V ostatných 24 členských štátoch nie je väčšina spokojná, čo je najvyššie na Slovensku (82 %), Estónsku (81 %), Grécku a na Cypre (obe 79 %).

Spolu „Spokojné“ Spolu „Nespokojné“ Neviem Otázka 19.1 Ako ste spokojný alebo nie ste s opatreniami, ktoré sa doteraz prijali na riešenie rastúcich životných nákladov (napríklad rastúcich cien potravín alebo energií) do...? (% – vláda (NATIONALITY)) V piatich členských štátoch väčšina respondentov tvrdí, že sú spokojní s opatreniami, ktoré EÚ prijala na riešenie rastúcich životných nákladov: Írsko (55 %), Malta (52 %), Luxembursko, Poľsko (v oboch prípadoch 47 %) a Dánsko (39 %). V ostatných 22 členských štátoch nie je väčšina spokojná a najvyššia je v Grécku (77 %), na Cypre (76 %), v Estónsku (65 %), Belgicku a na Slovensku (v oboch prípadoch 64 %).

Spolu „Spokojné“ Spolu „Nespokojné“ Neviem Otázka 19.2 Ako ste spokojný alebo nie ste s opatreniami, ktoré sa doteraz prijali na riešenie rastúcich životných nákladov (napríklad rastúcich cien potravín alebo energií) do...? (% – EÚ) V sociálno-demografickej analýze sa výsledky líšia v závislosti od úrovne vzdelania a finančnej situácie, čo sa týka opatrení prijatých národnou vládou a EÚ. Napríklad respondenti, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú spokojní s opatreniami, ktoré prijala ich národná vláda (36 %) a EÚ (34 %) ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (21 % a 20 %). V oboch otázkach sú jaslí s najväčšou pravdepodobnosťou spokojní, zatiaľ čo ľudia v domácnosti a nezamestnaní respondenti sú najmenej spokojní.

Respondenti, ktorých celkový obraz o EÚ je pozitívny, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú spokojní s opatreniami, ktoré prijala EÚ (48 %), v porovnaní s tými, ktorí majú negatívny obraz o EÚ (7 %). Je tiež pravdepodobnejšie, že budú spokojní s opatreniami prijatými národnou vládou (46 % tých, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ oproti 13 % tých, ktorí majú negatívny obraz).

Ak respondenti očakávajú, že ich národné hospodárstvo bude v priebehu roka lepšie, je pravdepodobnejšie, že budú spokojní s opatreniami prijatými ich vládou (55 % oproti 26 % tých, ktorí očakávajú, že hospodárska situácia bude horšia). Je tiež pravdepodobnejšie, že budú spokojní s opatreniami prijatými EÚ (52 % z tých, ktorí očakávajú, že hospodárstvo bude lepšie oproti 26 % tých, ktorí očakávajú, že to bude horšie).

Otázka 19 Ako ste spokojný alebo nie ste s opatreniami, ktoré sa doteraz prijali na riešenie rastúcich životných nákladov (napríklad rastúcich cien potravín alebo energií) do...? (% – EÚ)

Národná (národná) vláda	EÚ
Spolu „Spokojné“	Spolu „Nespokojné“	Spolu „Spokojné“	Spolu „Nespokojné“
EÚ27	33	64	33	56
Vek
15 – 24	27	69	28	62
25 – 39	32	66	32	60
40 – 54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	31	66	32	58
Manažéri	40	57	38	50
Ostatné biele obojky	34	63	36	53
Manuálni pracovníci	29	69	31	61
Domáca osoba	27	71	23	66
Nezamestnaný	26	72	25	64
Dôchodca	34	62	31	57
Študenti	36	57	37	47
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	21	77	20	72
Z času na čas	31	67	32	60
Takmer nikdy/nikdy	36	60	34	53
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	46	51	48	40
Neutrálne	26	71	23	66
Spolu „Negatívne“	13	86	7	87
Očakávaná situácia národného hospodárstva
Lepšie	55	43	52	40
Horšie	26	72	26	63
Rovnaké	42	55	41	50

III. PODPORA PRE UKRAJINU

Táto kapitola sa zaoberá postojmi Európanov k vojne na Ukrajine a úlohou, ktorú zohrávajú EÚ a členské štáty. Napriek mnohým výzvam, ktorým Európa čelí, sa vo veľkej miere schvaľuje podpora EÚ pre Ukrajinu a konkrétne opatrenia, ktoré prijala. Väčšina Európanov je spokojná aj so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine.

Väčšina občanov vníma ruskú vojnu na Ukrajine ako zásadnú vplyv na ich životy, pričom len menšina verí, že ich život bude v dôsledku toho nezmenený.

3.1 Občania súhlasia s postojom a opatreniami EÚ na podporu Ukrajiny

Traja zo štyroch občanov EÚ (74 %) tvrdia, že súhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu po ruskej invázii, a to zahŕňa 33 % tých, ktorí „silne schvaľovajú“ a 41 % „čo schvaľuje“. Približne jeden zo štyroch (23 %) nesúhlasí s podporou EÚ vrátane 16 %, ktorí „niečo nesúhlasia“ a 7 %, ktorí „silne nesúhlasia“.

(Október/nov 2022) Trochu schvaľovať 41 Trochu nesúhlasiť 16 Rozhodne neschvaľujem 7 Neviem/Žiadna odpoveď 3 Dôrazne schvaľovať 33 QA13 Celkovo, schvaľujete alebo nesúhlasíte s podporou Európskej únie pre Ukrajinu po ruskej invázii na Ukrajinu? (% – EÚ27) Vo všetkých krajinách viac ľudí schvaľuje, než nesúhlasí s podporou EÚ pre Ukrajinu po ruskej invázii. Podiel, ktorý schvaľuje podporu EÚ, je najvyšší vo Švédsku (97 %), Fínsku (95 %), Holandsku (93 %), Dánsku a Portugalsku (obe 92 %). Miera nesúhlasu je najvyššia v juhovýchodných oblastiach Európy, napríklad v Grécku (48 %), na Slovensku (46 %), Bulharsku (44 %) a na Cypre (42 %).

Mapa Legenda QA13 Celkovo, schvaľujete alebo nesúhlasíte s podporou Európskej únie pre Ukrajinu po ruskej invázii na Ukrajinu? (% – spolu ‚Schválenie‘)

Pri pohľade na potenciálne vzťahy medzi verejnou podporou Ukrajiny a hospodárskou situáciou občanov sa objavujú viaceré zaujímavé poznatky: Po prvé, existuje pozitívna korelácia medzi schválením podpory EÚ pre Ukrajinu zo strany občanov a HDP na obyvateľa ich príslušných krajín. Inými slovami, krajiny s vyšším HDP na obyvateľa s väčšou pravdepodobnosťou schvália podporu EÚ pre Ukrajinu. Graf ukazuje mierny a pozitívny korelačný koeficient (0,39), pričom úroveň spoľahlivosti je štatisticky významná vo viac ako 95 % prípadov.

Pozitívna korelácia: R(25) = 0,39, p & 0,5 Percentuálny podiel občanov, ktorí schválili podporu EÚ pre Ukrajinu HDP na obyvateľa v PPS* QA13 HDP na obyvateľa a schválenie podpory EÚ pre Ukrajinu Na druhej strane, a možno ešte viac hovoriace vzhľadom na to, kde osobne stojí väčšina európskych občanov v tejto otázke, neexistuje významný vzťah medzi mierou inflácie v krajine a schválením podpory EÚ pre Ukrajinu zo strany ľudí. Podobne miera nezamestnanosti v krajine nemá vplyv na pravdepodobnosť, že jej občania schvália podporu EÚ pre Ukrajinu. Žiadny z dvoch korelačných koeficientov nie je relevantný (-0,08 pre infláciu; a -0,17 v prípade nezamestnanosti) a nie sú štatisticky významné (p => 0,05).

Žiadna korelácia s infláciou: R(25) = – 0,08, p = 0,68 Žiadna korelácia s nezamestnanosťou: R(25) = -0,17, p = 0,41 Inflácia Nezamestnanosť Inflácia a miera nezamestnanosti Percentuálny podiel občanov, ktorí schválili podporu EÚ pre Ukrajinu Eurostat: HICP – október 2022 (ročná miera zmeny) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data retrieved 06 December 2022] Eurostat: Nezamestnanosť – september 2022 (úprava morí) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Údaje získané 25. novembra 2022] QA13 Úroveň inflácie/nezamestnanosti a schválenie podpory EÚ pre Ukrajinu Dokonca aj väčšina občanov EÚ, ktorí majú ťažkosti s platením účtov, schvaľuje pozíciu EÚ voči Ukrajine (66 %) a len 31 % nesúhlasí.

Neviem/Žiadna odpoveď 3 Spolu „Disapprove“ 31 Spolu „Schváliť“ 66 QA13 Celkovo, schvaľujete alebo nesúhlasíte s podporou Európskej únie pre Ukrajinu po ruskej invázii na Ukrajinu? Základňa = D60. Povedali by ste, že počas posledných dvanástich mesiacov ste mali ťažkosti s platením účtov na konci mesiaca...? — Väčšina času & čas od času Dve tretiny tých, ktorí majú ťažkosti s platením účtov, schválili podporu EÚ pre Ukrajinu

Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že respondenti s vyšším vzdelaním, t. j. tí, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 rokov alebo viac, s väčšou pravdepodobnosťou schvália podporu EÚ pre Ukrajinu po ruskej invázii (81 %) v porovnaní s tými, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (71 %) alebo vo veku 15 rokov alebo menej (66 %). Spomedzi sociálno-profesijných skupín je podiel, ktorý schvaľuje podporu EÚ, najvyšší medzi manažérmi (84 %) a najnižší medzi osobami v domácnosti (63 %). Mladší respondenti s väčšou pravdepodobnosťou schvália podporu EÚ pre Ukrajinu po ruskej invázii (77 % osôb vo veku 15 – 24 rokov oproti 73 % – 75 % v starších vekových skupinách).

Schválenie podpory EÚ pre Ukrajinu je vyššie u respondentov, ktorých celkový obraz o EÚ je pozitívny (91 % oproti 38 % tých, ktorých imidž EÚ je negatívny).

QA13, Celkovo, schvaľujete alebo nesúhlasíte s podporou Európskej únie pre Ukrajinu po ruskej invázii na Ukrajinu? (% – EÚ)

Spolu „Schváliť“	Spolu „Disapprove“	Neviem/Žiadna odpoveď
EÚ27	74	23	3
Vek
15 – 24	77	20	3
25 – 39	75	22	3
40 – 54	74	23	3
55+	73	24	3
Vzdelávanie (koniec)
15—	66	30	4
16 – 19	71	26	3
20+	81	17	2
Stále študuje	79	17	4
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	73	24	3
Manažéri	84	14	2
Ostatné biele obojky	76	21	3
Manuálni pracovníci	69	28	3
Domáca osoba	63	33	4
Nezamestnaný	68	27	5
Dôchodca	74	22	4
Študenti	79	17	4
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	91	8	1
Neutrálne	67	28	5
Spolu „Negatívne“	38	59	3

Respondenti boli potom požiadaní, aby sa podrobnejšie zamysleli nad rôznymi opatreniami, ktoré EÚ prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora.

Približne traja zo štyroch občanov EÚ (73 %) tvrdia, že súhlasia s činnosťou EÚ na podporu Ukrajiny, a to zahŕňa 31 % tých, ktorí „silne schvaľovajú“ a 42 %, ktoré „niečo schvaľuje“. Približne jeden zo štyroch (24 %) nesúhlasí s opatreniami EÚ vrátane 16 %, ktorí „niečo nesúhlasia“ a 8 %, ktorí „silne nesúhlasia“.

(Október/nov 2022) Trochu schvaľovať 42 Trochu nesúhlasiť 16 Rozhodne neschvaľujem 8 Neviem/Žiadna odpoveď 3 Dôrazne schvaľovať 31 Otázka 14 Zamyslime sa teraz podrobnejšie o rôznych opatreniach, ktoré Európska únia prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora: schvaľujete alebo nesúhlasíte s týmito krokmi? (% – EÚ27) Úroveň schvaľovania opatrení EÚ na podporu Ukrajiny sa líši. V 24 krajinách väčšina respondentov schvaľuje opatrenia EÚ, pričom viac ako deväť z desiatich schválilo vo Švédsku, Fínsku (v oboch 96 %), Holandsku (93 %), Dánsku (92 %) a Írsku (91 %). Väčšina však nesúhlasí s opatreniami EÚ v Grécku (51 %) a na Slovensku (49 %), zatiaľ čo na Cypre existujú rovnaké podiely, ktoré schvaľujú a odmietajú (v oboch prípadoch 48 %). Miera nesúhlasu je tiež pomerne vysoká v Bulharsku (45 %), Maďarsku (41 %) a Rakúsku (40 %).

Najnižšia úroveň schválenia opatrení EÚ na podporu Ukrajiny jeopäť sústredená v juhovýchodných oblastiach Európy.

Mapa Legenda Otázka 14 Zamyslime sa teraz podrobnejšie o rôznych opatreniach, ktoré Európska únia prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora: schvaľujete alebo nesúhlasíte s týmito krokmi? (% – spolu ‚Schválenie‘) Rovnako ako predtým, pri pohľade na to, ako hospodárska situácia občanov súvisí s verejnou podporou Ukrajiny, existuje pozitívna korelácia medzi schválením podpory EÚ pre Ukrajinu zo strany občanov a HDP na obyvateľa ich príslušných krajín. Korelačný koeficient uvedený v nasledujúcom grafe ukazuje miernu pozitívnu koreláciu (0,39), ktorá je štatisticky významná s viac ako 95 % spoľahlivosti.

Pozitívna korelácia: R(25) = 0,39, p & 0,05 Percentuálny podiel občanov, ktorí schvaľujú opatrenia EÚ na podporu Ukrajiny HDP na obyvateľa v PPS* Eurostat – HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Údaje získané 25. novembra 2022] * Štandard kúpnej sily (PPS) je umelá menová jednotka, ktorú Eurostat používa na porovnávanie krajín s cieľom odstrániť rozdiely v cenovej hladine medzi členskými štátmi. QA14 HDP na obyvateľa a schválenie osobitných opatrení EÚ na podporu Ukrajiny Zároveň však neexistuje významný vzťah medzi mierou inflácie v krajine a schválením opatrení EÚ na podporu Ukrajiny ľudom. Podobne miera nezamestnanosti v krajine nemá vplyv na pravdepodobnosť, že jej občania schvália opatrenia EÚ na podporu Ukrajiny. Žiadny z dvoch korelačných koeficientov nie je relevantný (-0,07 pre infláciu; a -0,2 pre nezamestnanosť) a nie sú štatisticky významné (v oboch prípadoch je hodnota p vyššia ako 0,05).

Inflácia Nezamestnanosť Inflácia a miera nezamestnanosti Percentuálny podiel občanov, ktorí schválili podporu EÚ pre Ukrajinu Eurostat: HICP – október 2022 (ročná miera zmeny) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data retrieved 06 December 2022] Eurostat: Nezamestnanosť – september 2022 (úprava morí) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Údaje získané 25. novembra 2022] QA14 Úroveň inflácie/nezamestnanosti a schválenie osobitných opatrení EÚ na podporu Ukrajiny Dokonca aj väčšina občanov, ktorých životná úroveň sa znížila, schvaľuje osobitné opatrenia EÚ na podporu Ukrajiny (67 %). V porovnaní s tým 79 % tých, ktorých príjem ešte nebol znížený, a 74 % tých, ktorí nemajú žiadne zmeny/zvýšenie ich životnej úrovne, schvaľuje opatrenia na podporu Ukrajiny.

Schváliť Nesúhlasiť Zníženie životnej úrovne Nezníži životnú úroveň, ale bude Zmena/zvýšenie životnej úrovne Základňa = QA17. Mnohé prvky, ako sú dôsledky pandémie covld-19, vojna na Ukrajine a rastúca inflácia a ceny, ovplyvňujú svetové hospodárstvo vrátane členských štátov Európskej únie. Premýšľate o svojej osobnej životnej úrovni (napr. na cestách a službách, ktoré si môžete dovoliť), ktoré z týchto tvrdení sú najbližšie k vašej osobnej situácii? Otázka 14 Zamyslime sa teraz podrobnejšie o rôznych opatreniach, ktoré Európska únia prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora: schvaľujete alebo nesúhlasíte s týmito krokmi? Z ďalšej sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že respondenti, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 alebo viac rokov, s väčšou pravdepodobnosťou schvália opatrenia EÚ na podporu Ukrajiny (80 %) v porovnaní s tými, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (69 %) alebo vo veku 15 rokov alebo menej (64 %). Spomedzi sociálno-profesijných skupín je podiel, ktorý schvaľuje podporu EÚ, najvyšší medzi manažérmi (82 %) a študentmi (79 %), pričom je najnižší medzi osobami v domácnosti (63 %).

Schválenie opatrení EÚ je vyššie u respondentov, ktorých celkový obraz o EÚ je pozitívny (90 % oproti 36 % tých, ktorých imidž EÚ je negatívny). Postoje k činnosti EÚ úzko súvisia aj s celkovou úrovňou schválenia podpory EÚ pre Ukrajinu. Spomedzi tých, ktorí súhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu, 93 % súhlasí aj s konkrétnymi opatreniami, ktoré EÚ prijala.

Otázka 14 Zamyslime sa teraz podrobnejšie o rôznych opatreniach, ktoré Európska únia prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora: schvaľujete alebo nesúhlasíte s týmito krokmi? (%)

Spolu „Schváliť“	Spolu „Disapprove“	Neviem/Žiadna odpoveď
EÚ27	73	24	3
Vzdelávanie (koniec)
15—	64	31	5
16 – 19	69	28	3
20+	80	18	2
Stále študuje	79	17	4
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	70	26	4
Manažéri	82	16	2
Ostatné biele obojky	76	22	2
Manuálni pracovníci	69	28	3
Domáca osoba	63	32	5
Nezamestnaný	67	30	3
Dôchodca	73	24	3
Študenti	79	17	4
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	90	9	1
Neutrálne	67	29	4
Spolu „Negatívne“	36	61	3
Schválenie podpory EÚ Ukrajine
Schváliť	93	6	1
Nesúhlasiť	15	83	2

3.2 Spokojnosť so spoluprácou členských štátov

Okrem schválenia podpory EÚ pre Ukrajinu je väčšina Európanov pozitívna k spôsobu, akým členské štáty spolupracujú. Takmer šesť z desiatich občanov (58 %) uviedlo, že sú spokojní so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine, zatiaľ čo takmer štyria z desiatich (37 %) nie sú spokojní.

(Október/Nov2022) Spolu „Nespokojné“ 37 Neviem/Žiadna odpoveď 5 Spolu „Spokojné“ 58 Otázka 15 Ako ste spokojný alebo nie ste so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine? (% – EÚ27) V 23 členských štátoch je väčšina respondentov spokojná so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine. Spokojnosť je najvyššia medzi respondentmi v Írsku (84 %), Dánsku, Portugalsku (obe 83 %), Švédsku (81 %) a Fínsku (80 %).

V štyroch členských štátoch nie je väčšina uspokojená: Grécko (61 %), Cyprus (56 %), Slovensko (54 %) a Bulharsko (50 %).

Spolu „Spokojné“ Spolu „Nespokojné“ Neviem/Žiadna odpoveď Otázka 15 Ako ste spokojný alebo nie ste so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine? (%) V sociálno-demografickej analýze je spokojnosť so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine vyššia u respondentov, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 alebo viac rokov (64 %) ako tí, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (54 %) alebo vo veku 15 rokov alebo menej (51 %). Medzi sociálno-profesionálnymi skupinami je spokojnosť najvyššia medzi manažérmi (66 %), študentmi (63 %) a inými pracovníkmi bielych golierov (62 %), zatiaľ čo medzi domácnosťami je najnižšia (48 %).

Respondenti, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, sú tiež s väčšou pravdepodobnosťou spokojní (62 %) ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (41 %). U mladších respondentov je o niečo vyššia pravdepodobnosť, že budú spokojní ako starší respondenti (62 % osôb vo veku 15 – 24 rokov oproti 56 % osôb vo veku 55 a viac rokov).

Spokojnosť s spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ je vyššia u respondentov, ktorých celkový obraz o EÚ je pozitívny (77 % oproti 19 % tých, ktorí vnímajú EÚ negatívne).

Postoje opäť úzko súvisia s celkovou úrovňou schválenia podpory EÚ pre Ukrajinu. Spomedzi tých, ktorí súhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu, je 72 % spokojných so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ v porovnaní so 14 % tých, ktorí nesúhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu. 68 % z tých, ktorí sú spokojní so spoluprácou medzi členskými štátmi, si želá, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu.

Otázka 15 Ako ste spokojný alebo nie ste so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny na Ukrajine? (% – EÚ)

Spolu „Spokojné“	Spolu „Nespokojné“	Neviem/Žiadna odpoveď
EÚ27	58	37	5
Vek
15 – 24	62	31	7
25 – 39	59	37	4
40 – 54	57	39	4
55+	56	39	5
Vzdelávanie (koniec)
15—	51	42	7
16 – 19	54	41	5
20+	64	32	4
Stále študuje	63	30	7
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	55	42	3
Manažéri	66	31	3
Ostatné biele obojky	62	35	3
Manuálni pracovníci	54	42	4
Domáca osoba	48	43	9
Nezamestnaný	53	39	8
Dôchodca	56	38	6
Študenti	63	30	7
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	41	52	7
Z času na čas	55	41	4
Takmer nikdy/nikdy	62	33	5
Úloha Európskeho parlamentu
Dôležitejšie	68	30	2
Menej dôležité	40	56	4
Žiadna zmena	62	29	9
Schválenie podpory EÚ Ukrajine
Schváliť	72	24	4
Nesúhlasiť	14	83	3

3.3 Malá dôvera v to, že život zostane nezmenený

Len tretina občanov (33 %) je presvedčená, že ich život zostane nezmenený v dôsledku vojny na Ukrajine a jej možných dôsledkov (-4 percentuálne body od apríla do mája 2022). Len 4 % (žiadna zmena) sú „veľmi sebavedomé“, že to tak bude. Väčšina (65 %, + 4 percentuálne body) tvrdí, že si nie sú istí, že to tak bude, pričom 22 % „nie je vôbec sebavedomých“ (+ 4 percentuálne body).

(Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) Vôbec nie sebavedomý 22 (+ 4) Nie veľmi sebavedomý 43 (=) Neviem 2 (=) Veľmi sebavedomý 4 (=) Dosť sebavedomý 29 (-4) QA12 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život bude pokračovať v nezmenenom stave? (% – EÚ27) Írsko (50 %) je jediným členským štátom EÚ, v ktorom je väčšina respondentov presvedčená, že ich život zostane nezmenený v dôsledku vojny na Ukrajine a jej potenciálnych dôsledkov, hoci na Malte sú rovnaké podiely sebaisté a nedôveryhodné (v oboch prípadoch 48 %).

Na druhom konci spektra si len 10 % v Grécku, 16 % na Slovensku a 17 % na Cypre a v Litve myslí, že ich život zostane nezmenený.

Vo všeobecnosti sú respondenti vo východných oblastiach Európy menej presvedčení, že ich život zostane nezmenený v dôsledku vojny na Ukrajine a jej potenciálnych dôsledkov. Týka sa to najmä niektorých krajín, ktoré hraničia s Ukrajinou alebo Ruskom, ako sú pobaltské štáty Estónska, Lotyšska a Litvy.

Mapa Legenda QA12 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život bude pokračovať v nezmenenom stave? (% – spolu „nevedomé“) Od apríla do mája 2022 sa dôvera v život naďalej nezmenená v štyroch členských štátoch EÚ zvýšila: Bulharsko (30 %, + 5 percentuálnych bodov), Česko (21 %, + 4 percentuálne body), Slovensko (16 %, + 4 percentuálne body) a Chorvátsko (36 %, + 3 percentuálne body). Optimizmus sa však znížil v 12 krajinách, najmä v Dánsku (45 %, -16 percentuálnych bodov), Španielsku (24 %, -11 percentuálnych bodov), Nemecku (32 %, -8 percentuálnych bodov) a Portugalsku (33 %, -8 percentuálnych bodov). V jedenástich krajinách nedošlo k žiadnej zmene alebo takmer k žiadnej zmene.

V dôsledku týchto zmien je teraz v Dánsku dominantný negatívny názor.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 QA12 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život bude pokračovať v nezmenenom stave? (% – spolu ‚svedomie‘) Pri pohľade na vzťah medzi hospodárskou situáciou v členských štátoch a dôverou občanov, že ich život zostane nezmenený, možno nie je prekvapujúce, že v krajinách s nižším HDP na obyvateľa je väčšia pravdepodobnosť, že sa ich život zmení. Napríklad v Grécku je len 10 % presvedčených, že ich životy zostanú rovnaké, zatiaľ čo polovica Írov je pozitívna, že ich život sa nezmení. Ako je znázornené v grafe nižšie, pri analýze týchto dvoch premenných sa zistí korelácia. Korelačný koeficient (0,49) ukazuje pozitívny a štatisticky významný vzťah medzi premennými (p-hodnota & 0,01).

Percentuálny podiel občanov, ktorí sú presvedčení, že život zostane nezmenený HDP na obyvateľa v PPS* Eurostat – HDP na obyvateľa v štandarde kúpnej sily (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Údaje získané 25. novembra 2022] * Štandard kúpnej sily (PPS) je umelecká menová jednotka, ktorú Eurostat používa na porovnávanie krajín s cieľom odstrániť rozdiely v cenovej hladine medzi členskými štátmi. QA12 HDP na obyvateľa a dôvera, že život bude pokračovať nezmenený

Výsledky sociálno-demografickej analýzy ukazujú, že muži majú o niečo väčšiu pravdepodobnosť, že si budú istí, že ich život zostane nezmenený v dôsledku vojny na Ukrajine a jej potenciálnych dôsledkov (36 % oproti 31 %). Ľudia vo veku 15 – 24 rokov majú túto dôveru s najväčšou pravdepodobnosťou, najmä v porovnaní s osobami vo veku 55 a viac rokov (40 % oproti 32 %).

Manažéri a študenti (40 %) majú väčšiu dôveru ako iné sociálno-profesionálne skupiny, najmä osoby v domácnosti (25 %) a nezamestnaní respondenti (26 %). Čím menej finančných ťažkostí má respondent, tým je pravdepodobnejšie, že si budú istí, že ich život bude v dôsledku vojny na Ukrajine nezmenený: 35 % ľudí, ktorí majú najmenšie ťažkosti, je sebavedomých v porovnaní s 21 %, ktorí majú najväčšie finančné ťažkosti.

Respondenti, ktorí sú pozitívni, pokiaľ ide o opatrenia EÚ na podporu Ukrajiny a spoluprácu medzi členskými štátmi, sú viac presvedčení, že ich život sa nezmení. Napríklad 40 % tých, ktorí súhlasia s konaním EÚ od začiatku vojny, je presvedčených, že ich život zostane nezmenený, v porovnaní s 18 % tých, ktorí nesúhlasia s týmito krokmi.

Respondenti, ktorí si myslia, že nedávne udalosti, vrátane vojny na Ukrajine, nebudú mať žiadny vplyv na ich životnú úroveň, majú väčšiu pravdepodobnosť, že ich život bude pokračovať nezmenený (54 %) v porovnaní s tými, ktorých životná úroveň ešte nebola ovplyvnená, ale ktorí si myslia, že sa to stane v nasledujúcom roku (38 %) a tých, ktorých životná úroveň už bola ovplyvnená (23 %).

QA12 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život bude pokračovať v nezmenenom stave? (% – EÚ)

Spolu „Svedomie“	Spolu „nevedomé“	Neviem
EÚ27	33	65	2
Pohlavie
Muž	36	63	1
Žena	31	67	2
Vek
15 – 24	40	57	3
25 – 39	35	64	1
40 – 54	33	66	1
55+	32	66	2
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	33	65	2
Manažéri	40	59	1
Ostatné biele obojky	38	61	1
Manuálni pracovníci	31	68	1
Domáca osoba	25	74	1
Nezamestnaný	26	73	1
Dôchodca	31	67	2
Študenti	40	57	3
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	21	78	1
Z času na čas	34	65	1
Takmer nikdy/nikdy	35	63	2
Schválenie podpory EÚ Ukrajine
Schváliť	40	59	1
Nesúhlasiť	18	81	1
Vaša životná úroveň má...
Už bol redukovaný	23	76	1
Zatiaľ sa nezníži, ale bude	38	61	1
Nezmenil/zvýšil	54	45	1

Jasná väčšina občanov, ktorí súhlasia s opatreniami a podporou Ukrajiny, si želá, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu (62 % tých, ktorí súhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu, a 62 % tých, ktorí schvaľujú konkrétne opatrenia EÚ). Existuje aj väčšina, ktorá by chcela, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu (51 %) spomedzi tých, ktorí sa domnievajú, že ich život sa zmení.

Menej dôležitá úloha EP Dôležitejšia úloha EP Tí, ktorí súhlasia s podporou EÚ pre Ukrajinu Tí, ktorí schválili opatrenia EÚ prijaté na podporu Ukrajiny Tí, ktorí si nie sú istí, že ich život zostane nezmenený QA4 Vzhľadom na inváziu Ruska na Ukrajinu občania chcú, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu Base = QA13 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život bude naďalej nezmenený? Základňa = QA14 Poďme sa teraz podrobnejšie zamyslieť nad rôznymi krokmi, ktoré Európska únia prijala na podporu Ukrajiny od začiatku vojny, ako sú sankcie voči ruskej vláde alebo finančná, vojenská alebo humanitárna podpora: schvaľujete alebo nesúhlasíte s týmito krokmi? Base = QA12 Myslenie na vojnu na Ukrajine a jej možné dôsledky pre váš život, ako sebavedomý máte pocit, že váš život zostane nezmenený?

IV. EÚ A EP V OČIACH OBČANOV

Táto kapitola sa zameriava na vnímanie EÚ a Európskeho parlamentu občanmi. Začína preskúmaním vnímania úlohy Európskeho parlamentu, základných hodnôt a priorít, ktoré by mal obhajovať, a obrazu, ktorý má medzi občanmi. Druhá polovica kapitoly sa zameriava na vnímanie EÚ vrátane významu členstva v EÚ a prínosov, ktoré prináša.

Predchádzajúci prieskum z apríla – mája 2022 ukázal obraz Európskeho parlamentu a EÚ na rekordne vysokej úrovni. Hoci tieto veľmi vysoké úrovne neboli v súčasnom prieskume udržované, dlhodobejší obraz zostáva pozitívny, pričom postoje zostali na povzbudivých úrovniach zaznamenaných za posledný rok, a to aj napriek výzvam vojny na Ukrajine, pandémii COVID-19 a rastúcim životným nákladom.

V znamení európskej odolnosti a jednoty považujú Európania obranu spoločných európskych hodnôt, ako je demokracia, za prioritu spolu s hodnotami, ako je ochrana ľudských práv, sloboda prejavu a myslenia a právny štát. Pokiaľ ide o politické priority, občania chcú, aby sa Európsky parlament zameral na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, otázku verejného zdravia, ako aj hospodárstvo a tvorbu pracovných miest.

Takmer tri štvrtiny Európanov tvrdia, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ, čo je stabilný ukazovateľ podporujúci známky celkovej odolnosti obyvateľstva EÚ. Hlavným dôvodom, prečo ich krajina profitovala z členstva v EÚ, je príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti, čo je výsledok, ktorý sa od októbra/novembra 2021 výrazne zvýšil, a najväčší z bodov položených v tejto otázke. Medzi ďalšie dôvody prínosu pre spoluprácu medzi krajinami EÚ a príspevok EÚ k hospodárskemu rastu krajiny vyniká.

4.1 Úloha a vnímanie Európskeho parlamentu

Táto časť sa zameriava na obraz Európskeho parlamentu medzi občanmi, ako sa vníma jeho budúca úloha a ako občania vnímajú jeho priority a základné hodnoty. Imidž Európskeho parlamentu zostal na vysokej úrovni, pričom si kladie dôrazné požiadavky na posilnenie jeho úlohy. Okrem toho má Európsky parlament širokú podporu pri obhajobe hodnôt, ako je demokracia, a uprednostňovaní otázok, ako je chudoba a sociálne vylúčenie, a tieto hodnoty a priority zostali stabilné aj napriek výzvam, ktorým Európa čelí.

Európsky parlament by mal prioritne obhajovať demokraciu. Naďalej ide o hodnotu číslo jedna pre občanov (36 %, -2 percentuálne body od apríla do mája 2022). Najmenej jeden z piatich si myslí, že Európsky parlament by mal uprednostňovať ochranu ľudských práv v EÚ a na celom svete (29 %, + 2 percentuálne body), slobodu prejavu a myslenia (28 %, + 1 percentuálny bod), právny štát (24 %, + 2 percentuálne body), solidaritu medzi členskými štátmi EÚ a medzi ich regiónmi (23 %, + 3 percentuálne body) a rovnosť medzi ženami a mužmi (21 %, – 2 percentuálne body). Všetky ostatné hodnoty uvádza menej ako jeden z piatich respondentov.

Výsledky zostávajú konzistentné od apríla do mája 2022. Len dve položky ukazujú zmenu o viac ako dva percentuálne body: solidarita medzi členskými štátmi EÚ a jej regiónmi (23 %, + 3 percentuálne body) a rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ (17 %, + 3 percentuálne body).

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Demokracia Ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete Sloboda prejavu a myslenia Právny štát Solidarita medzi členskými štátmi EÚ a medzi jej regiónmi Rovnosť medzi ženami a mužmi Tolerancia a rešpektovanie rozmanitosti v spoločnosti Ľudská dôstojnosť vrátane zákazu trestu smrti, mučenia alebo otroctva Rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ Sloboda pohybu Boj proti diskriminácii a ochrana menšín Solidarita medzi EÚ a chudobnými krajinami sveta Sloboda náboženského vyznania a viery Právo požiadať o azyl z prenasledovania Iné (spontánne) Žiadne (spontánne) Odmietnutie (spontánne) Neviem QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ27) V porovnaní s výsledkami z jesene 2021, zhromaždené pred ruskou inváziou na Ukrajinu, však možno pozorovať niektoré výraznejšie zvýšenia. Demokracia, solidarita medzi členskými štátmi EÚ a jej regiónmi a ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete vzrástli o štyri percentuálne body, pričom sa zvýšilo aj rešpektovanie národných identít a kultúr (+ 3 percentuálne body) a právneho štátu (+ 2 percentuálne body). Väčšina zostávajúcich hodnôt, ktoré má EP obhajovať prioritne, zostala veľmi stabilná od obdobia pred inváziou Ruska, pričom jediný pokles bol zaznamenaný v súvislosti s rovnosťou medzi mužmi a ženami (– 3 percentuálne body).

Ľudskú dôstojnosť vrátane zákazu trestu smrti, mučenia alebo otroctva; 17 % Voľný pohyb 16 % Tolerancia a rešpektovanie rozmanitosti v spoločnosti: 16 % Boj proti diskriminácii a za ochranu menšín: 14 % Rešpektovanie národnej identity, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ: 14 % Demokracia: 36 % Ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete: 29 % Sloboda prejavu a myslenia: 29 % Právny štát: 24 % Solidarita medzi členskými štátmi EÚ a jej regiónmi: 23 % Rovnosť medzi ženami a mužmi: 21 % Rešpektovanie národnej identity, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ: 17 % Tolerancia a rešpektovanie rozmanitosti v spoločnosti: 17 % Ľudská dôstojnosť vrátane zákazu trestu smrti, mučenia alebo otroctva: L7 % Sloboda pohybu: l5 % Boj proti diskriminácii a za ochranu menšín: 14 % Solidarita medzi EÚ a chudobnými krajinami sveta: 13 % Sloboda náboženského vyznania a viery: 8 % Právo požiadať o azyl pred prenasledovaním: 5 % QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) V 13 krajinách sa respondenti domnievajú, že Európsky parlament by mal uprednostňovať demokraciu. Ochrana ľudských práv sa považuje za najvyššiu prioritu (alebo spoločnú najvyššiu prioritu) v deviatich krajinách. Sloboda prejavu a myslenia je najviac spomenutá (alebo spoločná najviac spomínaná) hodnota v štyroch členských štátoch. Právny štát sa umiestnil na vrchole v Slovinsku a Bulharsku.

Sloboda pohybu je spoločnou najvyššou odpoveďou v Bulharsku, zatiaľ čo Francúzsko (41 %) je jedinou krajinou, v ktorej je rovnosť medzi mužmi a ženami najviac spomínanou prioritou. Rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ je spoločné najvyššie v Estónsku.

Demokracia Rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ Sloboda pohybu Rovnosť medzi ženami a mužmi Demokracia Právny štát Sloboda prejavu a myslenia QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – najviac spomínaná odpoveď podľa krajiny) Demokracia patrí medzi tri najvyššie hodnoty v 21 krajinách. Podiely, ktoré ju uvádzajú, sa však značne líšia, od 51 % vo Švédsku, 48 % v Nemecku a 45 % vo Fínsku po 20 % v Chorvátsku a na Slovensku.

Ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete patrí medzi top tri v 22 krajinách. Táto hodnota sa najčastejšie uvádza vo Švédsku (49 %), na Cypre (44 %) a v Holandsku (42 %) a najmenej sa uvádza v Taliansku (21 %) a Bulharsku (23 %).

Sloboda prejavu a myslenia sa radí medzi top tri v 13 krajinách. Zmienky sa pohybujú od 34 % vo Francúzsku, 33 % v Česku a 32 % v Rakúsku po 15 % v Bulharsku a Portugalsku.

V Bulharsku (37 %) a Slovinsku (31 %) je právny štát spoločnou najvyššou prioritou na obranu, ale vo veľkej miere sa uvádza aj v Grécku (38 %) a na Cypre (37 %). Naopak, 12 % vo Francúzsku a 15 % v Litve a Portugalsku si myslí, že by to malo byť prioritou.

Respondenti v Grécku (39 %), Bulharsku (34 %), Česku (32 %) a Portugalsku (31 %) si najčastejšie myslia, že solidarita medzi členskými štátmi EÚ a medzi jej regiónmi by sa mala uprednostniť a táto hodnota sa uvádza aspoň o 15 % v každej krajine.

Rovnosť mužov a žien je najuznávanejšou hodnotou respondentov vo Francúzsku (39 %) a uvádza sa v nej aj 31 % v Španielsku a 30 % v Belgicku. Naproti tomu 9 % v Grécku a Lotyšsku si myslí, že by to malo byť prioritou.

Okrem toho je oveľa pravdepodobnejšie, že sloboda pohybu bude zvolená ako priorita v Bulharsku (37 %) ako v iných krajinách. Podiely hovoriace, že rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ sú obzvlášť vysoké v Estónsku (31 %) a Bulharsku (30 %).

QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (%)

EÚ27	BYŤ	BG	SLOVENČINA	SPOJENÉ ŠTÁTY	DE	EE	IE	PRIHLÁSIŤ SA	ES	FR	HR	TO JE	CY	LV	LT	SLOVENČINA	SLOVENČINA	MT	DELEGÁCIA NL	NA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SI	SLOVENČINA	SLOVENČINA	S.R.O.
Demokracia	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Sloboda prejavu a myslenia	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Právny štát	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidarita medzi členskými štátmi EÚ a medzi jej regiónmi	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Rovnosť medzi ženami a mužmi	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Tolerancia a rešpektovanie rozmanitosti v spoločnosti	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Ľudská dôstojnosť vrátane zákazu trestu smrti, mučenia alebo otroctva	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Rešpektovanie národných identít, kultúr a tradícií v členských štátoch EÚ	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Sloboda pohybu	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Boj proti diskriminácii a za ochranu menšín	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidarita medzi EÚ a chudobnými krajinami sveta	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Sloboda náboženského vyznania a viery	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Právo požiadať o azyl z prenasledovania	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Neviem	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

V porovnaní s aprílom a májom 2022 sa uprednostnenie obrany demokracie stalo dôležitejším pre respondentov v štyroch krajinách: Malta (35 %, + 8 percentuálnych bodov), Maďarsko (41 %, + 4 percentuálne body), Česko (42 %, + 3 percentuálne body) a Poľsko (32 %, + 3 percentuálne body). Naopak, uprednostňovanie demokracie sa menej uvádza v deviatich členských štátoch, najmä v Belgicku (29 %, -8 percentuálnych bodov), Holandsku (36 %, -8 percentuálnych bodov), Slovinsku (23 %, -7 percentuálnych bodov) a Švédsku (51 %, -7 percentuálnych bodov). V ostatných 14 krajinách nedošlo k žiadnej zmene.

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – demokracia) Sociálno-demografická analýza sa zameriava na šesť najvyšších hodnôt, o ktorých si občania myslia, že Európsky parlament by mal uprednostniť obranu. Ukazuje, že muži majú väčšiu pravdepodobnosť než ženy myslieť si, že medzi priority by mala patriť demokracia (39 % oproti 34 %) a právny štát (27 % oproti 20 %), ale opak platí v prípade rovnosti medzi mužmi a ženami (16 % oproti 26 %). Ľudia vo veku 15 – 24 rokov s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že prioritou by mala byť sloboda prejavu a myslenia (31 %) a rovnosť medzi mužmi a ženami (26 %), ale najmenej sa v nich spomína demokracia (27 %), solidarita medzi členskými štátmi a medzi regiónmi (19 %) alebo právny štát (18 %).

Respondenti, ktorí ukončili vzdelanie, keď mali 20 rokov alebo viac, majú väčšiu pravdepodobnosť, že si budú myslieť, že ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete by mala byť hodnotou, ktorú Európsky parlament obhajuje ako prioritu (33 %) v porovnaní s tými, ktorí ukončili vzdelanie, keď mali 15 rokov alebo menej (23 %).

Respondenti, ktorí si myslia, že členstvo ich krajiny v EÚ je dobré, sú pravdepodobnejšie ako tí, ktorí si myslia, že je zlé povedať, že Európsky parlament by mal uprednostňovať solidaritu medzi členskými štátmi EÚ a medzi jeho regiónmi (27 % oproti 14 %). Rozdiely možno pozorovať aj v oblasti demokracie (39 % je dobrá vec oproti 27 % zlého) a ochrany ľudských práv v EÚ a na celom svete (31 % oproti 24 %).

Napokon respondenti, ktorí majú pozitívny obraz o Európskom parlamente, majú väčšiu pravdepodobnosť ako tí, ktorí majú negatívny obraz, že prioritou by mala byť demokracia (41 % oproti 31 %) a solidarita medzi členskými štátmi EÚ a medzi jej regiónmi (29 % oproti 17 %). Slobodu prejavu a myslenia však skôr považujú tí s negatívnym obrazom (34 %) za prioritu ako tí, ktorí majú pozitívny obraz (24 %).

QA5ab Podľa vášho názoru, ktoré z týchto hodnôt by mal Európsky parlament prioritne obhajovať? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ)

Rovnosť medzi ženami a mužmi	Solidarita medzi členskými štátmi EÚ a medzi jej regiónmi	Ochrana ľudských práv v EÚ a na celom svete	Sloboda prejavu a myslenia	Demokracia	Právny štát
EÚ27	21	23	29	28	36	24
Pohlavie
Muž	16	25	27	30	39	27
Žena	26	22	30	26	34	20
Vek
15 – 24	26	19	30	31	27	18
25 – 39	22	23	30	29	35	23
40 – 54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Vzdelávanie (koniec)
15—	23	21	23	27	36	22
16 – 19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Stále študuje	24	18	32	31	28	18
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	19	29	31	24	41	27
Neutrálne	23	22	28	29	34	22
Negatívne	20	17	26	34	31	24
Stanovisko k členstvu krajiny v EÚ
Dobrá vec	21	27	31	26	39	25
Zlá vec	20	14	24	33	27	21
Ani dobrá vec, ani zlá vec	22	20	26	32	32	22

Občania sa domnievajú, že boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (37 %, -1 percentuálny bod od apríla do mája 2022) by mal byť hlavnou prioritou Európskeho parlamentu, ktorý sa má riešiť, po ktorom by malo nasledovať verejné zdravie (34 %, -1 percentuálny bod), opatrenia proti zmene klímy (31 %, bez zmeny) a podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest (31 %, + 1 percentuálny bod). Najmenej jeden z piatich si myslí, že prioritou by mala byť demokracia a právny štát (27 %, -5 percentuálnych bodov), budúcnosť Európy (27 %, -2 percentuálne body), obrana a bezpečnosť EÚ vrátane ochrany vonkajších hraníc EÚ (24 %, –3 percentuálnych bodov) a boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti (20 %, bez zmeny).

Jedinou významnou zmenou od apríla až mája 2022 je zníženie podielu, v ktorom sa ako prioritná hodnota uvádza demokracia a právny štát (27 %, -5 percentuálnych bodov).

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu Verejné zdravie Opatrenia proti zmene klímy Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest Budúcnosť Európy Demokracia a právny štát Obrana a bezpečnosť EÚ vrátane ochrany vonkajších hraníc EÚ Boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti Autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky Humanitárna pomoc a rozvojová pomoc Práva spotrebiteľov Poľnohospodárska politika Začlenenie a rozmanitosť rodovej rovnosti Migrácia a azyl Digitalizácia európskeho hospodárstva a spoločnosti Iné (spontánne) Žiadne (spontánne) Neviem QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – EÚ27) Je tiež zaujímavé porovnať priority občanov pred ruskou inváziou na Ukrajinu so situáciou len tri mesiace do vojny a súčasným pohľadom po deviatich mesiacoch od vypuknutia konfliktu: Problematika verejného zdravia sa v porovnaní s pred rokom neustále zmenšovala. Zatiaľ čo boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu má klesajúci trend, podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest sa pre občanov zvýšila ako priorita.

Celkovo sa postavenie väčšiny priorít po vypuknutí vojny výrazne zmenilo, ale teraz sa do určitej miery vrátilo na predvojnovú úroveň. To je prípad budúcnosti Európy, demokracie a právneho štátu, ako aj obrany a bezpečnosti EÚ.

Ďalšie priority zaznamenali výrazný nárast alebo pokles z hľadiska popularity na začiatku invázie a odvtedy zostali na rovnakej úrovni. Patria sem opatrenia proti zmene klímy (–9 percentuálnych bodov, potom stabilné), boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti (-3 percentuálne body, potom stabilné), ako aj autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky (+ 6 percentuálnych bodov, potom stabilná).

Opatrenia proti zmene klímy: 39 % Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest: 32 % Demokracia a právny štát: 25 % Budúcnosť Európy: 24 % Nov 2021 Máj 2022 Nov 2022 Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu: 37 % Verejné zdravie: 34 % Opatrenia proti zmene klímy: 31 % Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest: 31 % Budúcnosť Európy: 27 % Demokracia a právny štát: 27 % Obrana a bezpečnosťEÚ vrátane ochrany vonkajších hraníc EÚ: 24 % Boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti: 20 % Autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky: 17 % QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – EÚ27) Prioritné témy, ktorými sa má Európsky parlament zaoberať, sa v rámci EÚ značne líšia. V siedmich krajinách si respondenti želajú, aby boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu bol prioritou. V piatich krajinách si väčšina respondentov želá, aby sa verejné zdravie uprednostnilo. Opatrenia proti zmene klímy sú najvyššou prioritou v šiestich krajinách, zatiaľ čo v piatich členských štátoch je prioritou podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest (vyššia ako v apríli – máji 2022, kde bola najvyššou prioritou len v Grécku).

V Nemecku a Fínsku je najvyššou prioritou demokracia a právny štát, zatiaľ čo v Poľsku je obrana a bezpečnosť EÚ najvyššou prioritou. Najvyššou prioritou v Česku je autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky.

Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je jednou z troch najviac uvedených tém v 21 krajinách a v celej EÚ sa pohybuje od 59 % v Portugalsku, 58 % v Grécku a 50 % v Litve po 25 % na Malte, 26 % vo Fínsku a 27 % v Estónsku.

Verejné zdravie patrí medzi tri najlepšie témy v 17 krajinách. Najčastejšie sa spomína na Cypre (53 %), Španielsku (49 %), Portugalsku a Grécku (obe 44 %), ale menej ako jeden z piatich v Nemecku, Švédsku (v oboch prípadoch 17 %) a Česku (18 %).

Podiel respondentov, ktorí uvádzajú opatrenia proti zmene klímy, je najvyšší vo Švédsku (55 %), Holandsku (52 %) a Dánsku (47 %) a najnižší v Lotyšsku (9 %), Estónsku a Bulharsku (obe 10 %).

Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest je prioritnou témou 55 % v Grécku, 49 % v Portugalsku a 48 % v Litve v porovnaní s 15 % v Holandsku, 16 % vo Švédsku a 18 % v Dánsku.

Vo Fínsku (42 %) a Nemecku (41 %) sa demokracia a právny štát považujú za prioritnú tému Európskeho parlamentu. Uvádza sa to aj vo Švédsku o 44 %, zatiaľ čo respondenti si to ako prioritu vyberú ako prioritu v Portugalsku (12 %) a Litve (13 %).

Budúcnosť Európy sa najčastejšie spomína v Česku (38 %), Nemecku (36 %) a Fínsku (35 %). Na druhom konci stupnice sa uvádza 12 % na Cypre a 17 % v Portugalsku.

Podiel respondentov, ktorí si myslia, že prioritnou témou je obrana a bezpečnosť EÚ, sa pohybuje od 44 % v Litve, 42 % v Česku a 40 % vo Fínsku po 11 % v Portugalsku a 12 % vo Francúzsku.

Autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky sa v Česku (49 %) považuje za najvyššiu prioritu a v Estónsku si ju vybralo aj 30 %.

Žiadna z ostatných tém nestojí na prvom mieste v žiadnej krajine. Treba však poznamenať, že respondenti vo Švédsku (38 %) majú oveľa väčšiu pravdepodobnosť ako respondenti v iných krajinách, aby spomenuli boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, zatiaľ čo respondenti na Malte s najväčšou pravdepodobnosťou uprednostnia práva spotrebiteľov (34 %). Respondenti na Slovensku častejšie ako respondenti v iných krajinách uprednostnia poľnohospodársku politiku (30 %), zatiaľ čo vysoký podiel vo Švédsku uvádza rodovú rovnosť, začlenenie a rozmanitosť (32 %). Migrácia a azyl sa vyberá oveľa častejšie na Cypre (32 %) ako v iných krajinách.

Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu Verejné zdravie Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest Obrana a bezpečnosť EÚ vrátane ochrany vonkajších hraníc EÚ Opatrenia proti zmene klímy Autonómia EÚ v oblasti priemyslu a energetiky Demokracia a právny štát QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – najviac spomínaná odpoveď podľa krajín)

V 13 krajinách je teraz menej pravdepodobné, že by sa boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu mal riešiť ako priorita ako v apríli až máji 2022. Najväčší pokles možno pozorovať v Chorvátsku (40 %, -8 percentuálnych bodov), Portugalsku (59 %, -7 percentuálnych bodov), Rakúsku (33 %, -7 percentuálnych bodov) a na Malte (25 %, -7 percentuálnych bodov). Nárast bol zaznamenaný v troch krajinách: Švédsko (40 %, + 8 percentuálnych bodov), Poľsko (28 %, + 4 percentuálne body) a Česko (28 %, + 4 percentuálne body). Údaje zostávajú nezmenené vo zvyšných 11 krajinách.

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu) V 14 členských štátoch je teraz menej pravdepodobné, že respondenti povedia, že verejné zdravie by sa malo riešiť prioritne v porovnaní s aprílom a májom 2022. Najväčší pokles možno pozorovať v Luxembursku (25 %, -12 percentuálnych bodov), Portugalsku (44 %, -9 percentuálnych bodov) a Grécku (44 %, -8 percentuálnych bodov). Zmienky o verejnom zdraví sa v Dánsku mierne zvýšili (21 %, + 3 percentuálne body) a vo zvyšných 12 krajinách zostali nezmenené.

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – verejné zdravie) Sociálno-demografická analýza sa zameriava na osem hlavných priorít definovaných respondentmi a ukazuje, že niektoré z najväčších rozdielov sú založené na úrovni vzdelania. Čím dlhšie respondent zostal vo vzdelávaní, tým je pravdepodobnejšie, že Európsky parlament by mal uprednostniť demokraciu a právny štát, opatrenia proti zmene klímy, budúcnosť Európy a obranu a bezpečnosť EÚ, a tým menej by mali povedať, že prioritou by malo byť verejné zdravie alebo boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

Podobný model možno vidieť vo vzťahu k finančnej situácii respondentov. Čím menšie sú ich finančné ťažkosti, tým je väčšia pravdepodobnosť, že budú uprednostňovať demokraciu a právny štát, opatrenia proti zmene klímy, budúcnosť Európy a obranu a bezpečnosť EÚ, a tým menej pravdepodobne povedia, že prioritou by mal byť boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu alebo podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest. Tí, ktorí sa viac obávajú chudoby a sociálneho vylúčenia a životných nákladov, si skôr želajú, aby EP zohrával dôležitejšiu úlohu.

Analýza tiež ukazuje, že je pravdepodobnejšie, že boj proti chudobe a sociálnemu začleneniu (40 % oproti 34 %) a verejné zdravie (37 % oproti 30 %) by mal byť prioritou Európskeho parlamentu ako muži. Muži majú väčšiu pravdepodobnosť, že chcú uprednostniť demokraciu a právny štát ako ženy (29 % oproti 24 %).

Hlavné rozdiely podľa veku spočívajú v tom, že mladší respondenti s väčšou pravdepodobnosťou než staršie vekové skupiny spomínajú opatrenia proti zmene klímy, zatiaľ čo starší respondenti s väčšou pravdepodobnosťou uvádzajú verejné zdravie, obranu a bezpečnosť EÚ a boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti.

Respondenti, ktorí si myslia, že členstvo ich krajiny v EÚ je dobré, skôr chcú, aby sa opatrenia proti zmene klímy riešili ako priorita (37 % oproti 18 % tých, ktorí si myslia, že členstvo v EÚ je zlá vec), a to isté možno vidieť aj pre budúcnosť Európy (31 % oproti 18 %). Boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti častejšie spomínajú tí, ktorí si myslia, že členstvo v EÚ je zlá vec (24 % oproti 18 % tých, ktorí si myslia, že je to dobrá vec).

Napokon respondenti s pozitívnym názorom na Európsky parlament majú väčšiu pravdepodobnosť ako tí, ktorí majú negatívny názor, že Parlament by mal uprednostňovať demokraciu a právny štát (31 % oproti 23 %), opatrenia proti zmene klímy (38 % oproti 22 %) a budúcnosť Európy (32 % oproti 22 %). U tých, ktorí uprednostňujú demokraciu a právny štát, je tiež pravdepodobnejšie, že budú chcieť, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu úlohu.

QA6ab Ktoré z týchto tém by ste chceli, aby sa Európsky parlament prioritne zaoberal? Po prvé? A potom? (Max. 4 odpovede) (% – EÚ)

Verejné zdravie	Opatrenia proti zmene klímy	Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu	Podpora hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest	Budúcnosť Európy	Boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti	Demokracia a právny štát	Obrana a bezpečnosť EÚ vrátane ochrany vonkajších hraníc EÚ
EÚ27	34	31	37	31	27	20	27	24
Pohlavie
Muž	30	31	34	31	29	19	29	25
Žena	37	32	40	30	26	20	24	22
Vek
15 – 24	30	40	34	32	31	14	24	19
25 – 39	33	33	36	32	29	17	28	21
40 – 54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Vzdelávanie (koniec)
15—	44	24	43	32	22	21	20	18
16 – 19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Stále študuje	29	43	37	30	30	14	26	17
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	36	21	46	35	19	20	22	17
Z času na čas	37	27	39	35	26	18	23	20
Takmer nikdy/nikdy	31	35	34	28	29	20	29	26
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutrálne	36	30	37	31	26	20	25	22
Negatívne	34	22	39	29	22	23	23	22
Stanovisko k členstvu krajiny v EÚ
Dobrá vec	31	37	37	31	31	18	29	26
Zlá vec	31	18	34	29	18	24	22	20
Ani dobrá vec, ani zlá vec	39	25	37	32	23	21	23	21
Úloha Európskeho parlamentu
Dôležitejšie	33	35	37	31	30	19	29	23
Menej dôležité	32	24	35	31	24	22	25	24
Žiadna zmena	34	32	38	35	27	21	24	28

Občania majú dvakrát vyššiu pravdepodobnosť, že budú mať pozitívny obraz o Európskom parlamente, ako mať negatívny obraz. Viac ako tretina občanov (36 %, -3 percentuálne body od apríla do mája 2022) má pozitívny obraz o Európskom parlamente. Menej ako jeden z piatich (17 %, + 1 pp) má negatívny obraz, zatiaľ čo 45 % (+ 2 pp) tvrdí, že ich obraz je neutrálny.

Zmeny od posledného prieskumu zvrátili pozitívny posun medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022, v dôsledku čoho je pozícia podobná ako pred rokom. Z dlhodobého hľadiska je priepasť medzi tými, ktorí majú pozitívny obraz a negatívny obraz (teraz + 19 bodov), širšia ako väčšina z posledných desiatich rokov.

November 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Jún 2013 EB79.5 Nov. – dec 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 Sept. – okt 2016 EB86.1 Sept. – október 2017 EB88.1 Apríl 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Október 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 Apríl – máj 2022 EB97.3 Október – november 2022 EB98.1 Spolu „pozitívne“ Neutrálne Spolu „Negatívne“ Neviem Otázka 3 Vo všeobecnosti máte veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz Európskeho parlamentu? (% – EÚ) V 25 členských štátoch je pozitívny názor Európskeho parlamentu rozšírený ako negatívny názor. Najpozitívnejšie sú názory na Malte (62 %), Írsku (58 %), Švédsku (53 %), Luxembursku, Dánsku a Portugalsku (všetky 51 %). Len v dvoch krajinách je pravdepodobnosť, že respondenti budú mať negatívny názor ako pozitívny názor: Francúzsko (26 % záporné oproti 22 % pozitívne) a Grécko (28 % oproti 27 %).

Celkovo je neutrálny pohľad dominantný v 17 krajinách, zatiaľ čo pozitívny obraz je najčastejšou odpoveďou v ôsmich krajinách. V Taliansku a Holandsku je stanovisko rozdelené (s rovnakým podielom pozitívnych a neutrálnych odpovedí).

Spolu „pozitívne“ Neutrálne Spolu „Negatívne“ Neviem Otázka 3 Vo všeobecnosti máte veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz Európskeho parlamentu? (%)

V piatich krajinách je v súčasnosti väčšia pravdepodobnosť, že respondenti budú mať pozitívny obraz o Európskom parlamente ako v novembri – decembri 2021, pričom najväčší nárast zaznamenalo Švédsko (53 %, + 12 percentuálnych bodov). Podiel s pozitívnym imidžom klesol v 12 krajinách, najmä v Poľsku (39 %, -12 percentuálnych bodov) a zostal stabilný v zostávajúcich 10 krajinách.

V dôsledku týchto zmien je pozitívnym názorom teraz menšinový názor vo Francúzsku.

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Otázka 3 Vo všeobecnosti máte veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz Európskeho parlamentu? (% – spolu ‚pozitívne‘) Sociálno-demografická analýza ukazuje jasné rozdiely podľa úrovne vzdelania a finančnej situácie. Respondenti, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, majú pozitívnejší názor na Európsky parlament ako tí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov alebo menej (42 % oproti 27 %). Respondenti, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú mať pozitívny názor ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (40 % oproti 23 %).

Podiel, ktorý zastáva pozitívny názor Európskeho parlamentu, je konzistentný podľa vekovej skupiny, hoci starší respondenti majú väčšiu pravdepodobnosť negatívneho pohľadu (20 % osôb vo veku 55 rokov a viac v porovnaní s 10 % respondentov vo veku 15 – 24 rokov). Pozitívny obraz Európskeho parlamentu vo väčšej miere zastávajú manažéri (49 %), najmä v porovnaní s osobami v domácnosti (24 %), manuálnymi pracovníkmi (28 %) a nezamestnanými respondentmi (28 %).

Občania EÚ, ktorí sledujú európsku politiku (47 %), majú tiež väčšiu pravdepodobnosť, že budú mať pozitívny obraz o Európskom parlamente ako tí, ktorí nie sú (22 %).

Z analýzy tiež vyplýva, že respondenti, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ, majú väčšiu pravdepodobnosť pozitívneho obrazu o Európskom parlamente (65 % oproti 4 % respondentov s negatívnym obrazom EÚ). Okrem toho občania, ktorí si myslia, že veci v EÚ idú správnym smerom (61 %), majú väčšiu pravdepodobnosť pozitívneho obrazu o Európskom parlamente než tí, ktorí si myslia, že veci idú nesprávnym smerom (21 %).

Otázka 3 Vo všeobecnosti máte veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz Európskeho parlamentu? (% – EÚ)

Spolu „pozitívne“	Neutrálne	Spolu „Negatívne“	Neviem
EÚ27	36	45	17	2
Vek
15 – 24	36	50	10	4
25 – 39	36	46	17	1
40 – 54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Vzdelávanie (koniec)
15—	27	46	23	4
16 – 19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Stále študuje	40	50	7	3
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	41	35	23	1
Manažéri	49	39	12	0
Ostatné biele obojky	40	44	15	1
Manuálni pracovníci	28	49	21	2
Domáca osoba	24	52	21	3
Nezamestnaný	28	48	20	4
Dôchodca	35	43	20	2
Študenti	40	50	7	3
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	23	42	32	3
Z času na čas	32	48	18	2
Takmer nikdy/nikdy	40	43	16	1
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	65	30	4	1
Neutrálne	12	72	14	2
Spolu „Negatívne“	4	23	72	1
Veci v Európskej únii sa odohrávajú v...
Správny smer	61	34	4	1
Nesprávny smer	21	49	29	1
Ani	39	50	9	2
Sledujte európsku politiku
Sledovať	47	37	16	0
Nesledovať	22	54	21	3

Európsky parlament má širokú podporu, aby zohrával významnejšiu úlohu. Viac ako polovica občanov (55 %, -3 percentuálne body od novembra do decembra 2021) by chcela, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu úlohu, zatiaľ čo 28 % (+ 1 percentuálny bod) chce pre Európsky parlament menej dôležitú úlohu.

Žiadna zmena/Ako to je teraz (Spontánne) 9 (+ 1) Menej dôležité 28 (+ 1) (Október/nov 2022 – nov/december 2021) Dôležitejšie 55 (-3) Otázka 4 Chceli by ste, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu alebo menej dôležitú úlohu osobne? (% – EÚ27) Túžba po dôležitejšej úlohe Európskeho parlamentu sa v poslednom roku znížila (–3 percentuálneho bodu od novembra do decembra 2021), čo pokračuje v postupnom zápornom posune od novembra do decembra 2020. Dlhodobejší trend je však pozitívny, pričom súčasné ratingy sú stále vyššie ako väčšina prieskumov pred rokom 2019.

November 2011 EB76.3 November – december 2012 EB78.2 Jún 2013 EB79.5 Nov. – dec 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 Sept. – okt 2016 EB86.1 Sept. – október 2017 EB88.1 Apríl 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Október 2019 EB92.2 November – december 2020 EB94.2 November – december 2021 EB96.2 Október – november 2022 EB98.1 Február-marec 2019 EB91.1 Dôležitejšie Menej dôležité Žiadna zmena/Ako to je teraz (Spontánne) Neviem Otázka 4 Chceli by ste, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu alebo menej dôležitú úlohu osobne? (% – EÚ) Túžba po dôležitejšej úlohe Európskeho parlamentu sa prejavuje v 23 členských štátoch, kde relatívna väčšina občanov chce vplyvnejšiu inštitúciu, a to od 87 % na Cypre po 39 % v Estónsku a vo Švédsku. V troch krajinách by väčšina respondentov chcela, aby Európsky parlament zohrával v budúcnosti menej dôležitú úlohu: Slovensko (o 53 % menej dôležité), Česko (50 %) a Dánsko (36 %). V Rakúsku existuje rovnaká rovnováha tých, ktorí chcú viac-menej dôležitú úlohu (obaja 39 %).

Je užitočné porovnať odpovede na túto otázku o úlohe Európskeho parlamentu s odpoveďami na jeho všeobecný obraz medzi občanmi. Širokým posolstvom v celej EÚ je, že tí, ktorí majú pozitívny obraz o Európskom parlamente, budú oveľa pravdepodobnejšie chcieť, aby zohrával dôležitejšiu úlohu. Po vzťahu medzi týmito dvoma názormi je pravdepodobnejšie, že tí, ktorí majú negatívny obraz inštitúcie, budú chcieť, aby zohrávala menej dôležitú úlohu. Zároveň možno nájsť individuálne situácie na úrovni jednotlivých krajín, napríklad v Grécku, kde imidž Európskeho parlamentu nie je mimoriadne vysoký, hoci respondenti by chceli, aby zohrával dôležitejšiu úlohu. Naopak, celkový obraz je pozitívny v Dánsku a Švédsku, ale je pod priemerom, pokiaľ ide o záujem o významnejšiu úlohu.

Dôležitejšie Menej dôležité Žiadna zmena/Ako to je teraz (Spontánne) Neviem Otázka 4 Chceli by ste, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu alebo menej dôležitú úlohu osobne? (%)

Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 Otázka 4 Chceli by ste, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu alebo menej dôležitú úlohu osobne? (% – dôležitejšie)

V porovnaní s novembrom a decembrom 2021 sa podpora dôležitejšej úlohy Európskeho parlamentu zvýšila aspoň o tri percentuálne body v troch krajinách: Estónsko (39 %, + 8 percentuálnych bodov), Grécko (75 %, + 5 percentuálnych bodov) a Litva (66 %, + 3 percentuálne body). Existuje 15 členských štátov, v ktorých sa podpora dôležitejšej úlohy Európskeho parlamentu od novembra do decembra 2021 znížila. Najvýraznejší poklesmožno pozorovať v Írsku (54 %, -14 percentuálnych bodov), Slovinsku (57 %, -12 percentuálnych bodov) a Dánsku (29 %, -11 percentuálnych bodov).

Zo sociálno-demografického hľadiska mladší respondenti s väčšou pravdepodobnosťou chcú, aby Európsky parlament zohrával významnejšiu úlohu (58 % osôb vo veku 15 – 24 rokov v porovnaní s 53 % osôb vo veku 55 a viac rokov), pričom menší podiel si želá menej dôležitú úlohu (20 % oproti 30 %).

Okrem toho vzdelanejší respondenti vyjadrili väčšiu túžbu po dôležitejšej úlohe Európskeho parlamentu (61 % tých, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 rokov a viac), rovnako ako manažéri (64 %) a študenti (61 %). Respondenti, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú chcieť zohrávať významnejšiu úlohu Európskeho parlamentu (57 % v porovnaní so 48 % tých, ktorí majú väčšinu času ťažkosti).

Ako už bolo uvedené v analýze krajiny, existuje súvislosť medzi celkovým imidžom respondentov o Európskom parlamente a túžbou po významnejšej úlohe. Celkovo takmer osem z desiatich ľudí s pozitívnym imidžom inštitúcie chce, aby zohrávala dôležitejšiu úlohu (78 %) v porovnaní s približne tromi z desiatich osôb s negatívnym obrazom (29 %).

Otázka 4 Chceli by ste, aby Európsky parlament zohrával dôležitejšiu alebo menej dôležitú úlohu osobne? (% – EÚ)

Dôležitejšie	Menej dôležité	Žiadna zmena/Ako to je teraz (Spontánne)	Neviem
EÚ27	55	28	9	8
Vek
15 – 24	58	20	10	12
25 – 39	56	28	9	7
40 – 54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Vzdelávanie (koniec)
15—	51	28	8	13
16 – 19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Stále študuje	61	16	11	12
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	57	28	10	5
Manažéri	64	22	10	4
Ostatné biele obojky	58	28	8	6
Manuálni pracovníci	50	34	8	8
Domáca osoba	51	27	11	11
Nezamestnaný	52	29	7	12
Dôchodca	51	31	9	9
Študenti	61	16	11	12
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	48	34	8	10
Z času na čas	52	32	8	8
Takmer nikdy/nikdy	57	26	10	7
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	78	9	10	3
Neutrálne	48	30	11	11
Negatívne	29	63	3	5

4.2 Vnímanie EÚ

V tejto časti správy sa skúmajú postoje k EÚ a ako sa časom zmenili. Od občanov sa žiada, aby zvážili najmä to, ako vnímajú členstvo v EÚ: či už je to dobrá alebo zlá vec a prečo.

Rovnako ako postoje voči Európskemu parlamentu zostali v minulom roku pozitívne, imidž EÚ si zachováva aj silnú pozíciu, pričom jasná väčšina občanov má pozitívny postoj, pokiaľ ide o členstvo v EÚ a považuje to za dôležité pre svoju krajinu.

Základom týchto pozitívnych názorov je jasné vnímanie výhod, ktoré prináša členstvo v EÚ. Tri hlavné prínosy sa považujú za príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti, zlepšeniu spolupráce medzi členskými štátmi a hospodárskemu rastu na vnútroštátnej úrovni.

Obraz EÚ sa za posledných šesť mesiacov stal negatívnejší, pričom 47 % občanov uviedlo, že majú pozitívny názor na EÚ (-5 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022). Podiel s negatívnym pohľadom je 14 % (+ 2 percentuálne body), zatiaľ čo 38 % je neutrálnych (+ 2 percentuálne body). Tieto zmeny zvrátili pozitívny posun zaznamenaný medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022, hoci pri pohľade na dlhodobejšie trendy je situácia stále relatívne pozitívna, pričom rozdiel medzi pozitívnymi a negatívnymi názormi je 33 percentuálnych bodov.

Spolu „pozitívne“ Neutrálne Spolu „Negatívne“ Neviem D78 Vo všeobecnosti vám EÚ vyčaruje veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz? (% – EÚ) V každom členskom štáte EÚ prevláda pozitívny obraz o EÚ viac než negatívny obraz a v 23 krajinách je najbežnejšou odpoveďou pozitívny obraz. Na Slovensku, v Španielsku, Grécku a Slovinsku je neutrálny pohľad dominantný.

Spolu „pozitívne“ Neutrálne Spolu „Negatívne“ Neviem D78 Vo všeobecnosti vám EÚ vyčaruje veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz? (%) Respondenti majú s najväčšou pravdepodobnosťou pozitívny obraz o EÚ v Írsku (70 %), Luxembursku (67 %), Portugalsku (65 %), Malte (64 %), Dánsku a Švédsku (obe 63 %). Negatívny pohľad je najbežnejší v Grécku (29 %), na Slovensku (25 %), Česku a Rakúsku (obe 22 %).

Malta (64 %, + 6 percentuálnych bodov) a Dánsko (63 %, + 3 percentuálne body) sú jedinými krajinami, ktoré vykazujú jasný nárast pozitívnych názorov EÚ od apríla do mája 2022. V 15 krajinách je teraz menej pravdepodobné, že respondenti tvrdia, že majú pozitívny obraz o EÚ, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v Poľsku (53 %, -9 percentuálnych bodov), Slovinsku (43 %, -9 percentuálnych bodov), Belgicku (43 %, -8 percentuálnych bodov) a Portugalsku (65 %, -8 percentuálnych bodov). Pozitívny názor zostal v ostatných krajinách relatívne stabilný.

V porovnaní s jeseňou 2021 sa však nárast na Malte (+ 12 percentuálnych bodov) a Dánsku (+ 10 percentuálnych bodov) zväčšuje, zatiaľ čo čistý nárast je zaznamenaný aj na Slovensku (+ 5 percentuálnych bodov), Rumunsku, Rakúsku a Luxembursku (+ 4 percentuálne body). Čistý pokles je zaznamenaný v 10 členských štátoch a od jari 2022 sa zmierňuje niekoľko poklesov, napríklad v Poľsku (-5 percentuálnych bodov) a Portugalsku (– 2 percentuálne body). V Belgicku pokles zrušených (+ 2 percentuálne body). Od čias pred inváziou Ruska sú Slovinsko (–9 percentuálnych bodov), Španielsko (-6 percentuálnych bodov) a Nemecko (-5 percentuálnych bodov) krajinami s najväčším čistým poklesom pozitívneho obrazu EÚ.

Sociálno-demografická analýza ukazuje veľké rozdiely na základe úrovne vzdelania, povolania a finančnej situácie. Respondenti, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, majú väčšiu pravdepodobnosť pozitívneho obrazu ako tí, ktorí ukončili 15 rokov alebo menej (57 % oproti 35 %). Vedúci pracovníci (61 %) a študenti (56 %) majú s najväčšou pravdepodobnosťou pozitívny obraz o EÚ, najmä v porovnaní s domácimi a nezamestnanými respondentmi (obaja 34 %). Z analýzy takisto vyplýva, že respondenti s najmenšími finančnými ťažkosťami majú väčšiu pravdepodobnosť pozitívneho obrazu (53 %) v porovnaní s tými, ktorí majú najväčšie ťažkosti (31 %).

Existujú aj rozdiely podľa vekových skupín, pričom respondenti vo veku 15 – 24 rokov budú mať pozitívny obraz o EÚ (53 % vs. 45 % respondentov vo veku nad 55 rokov).

Účastníci, ktorí sledujú európsku politiku (57 %) majú väčšiu pravdepodobnosť pozitívneho obrazu o EÚ ako tí, ktorí ju nemajú (35 %).

D78 Vo všeobecnosti vám EÚ vyčaruje veľmi pozitívny, pomerne pozitívny, neutrálny, pomerne negatívny alebo veľmi negatívny obraz? (% – EÚ)

Spolu „pozitívne“	Neutrálne	Spolu „Negatívne“	Neviem
EÚ27	47	38	14	1
Vek
15 – 24	53	38	8	1
25 – 39	48	39	13	0
40 – 54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Vzdelávanie (koniec)
15—	35	43	20	2
16 – 19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Stále študuje	56	36	7	1
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	49	33	18	0
Manažéri	61	29	10	0
Ostatné biele obojky	50	37	13	0
Manuálni pracovníci	40	44	16	0
Domáca osoba	34	46	19	1
Nezamestnaný	34	45	20	1
Dôchodca	46	37	16	1
Študenti	56	36	7	1
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	31	36	31	2
Z času na čas	39	44	16	1
Takmer nikdy/nikdy	53	35	11	1
Sledujte európsku politiku
Sledovať	57	32	11	0
Nesledovať	35	46	18	1

Viac ako šesť z desiatich Európanov (62 %, -3 percentuálne body od apríla do mája 2022) si myslí, že členstvo ich krajiny v EÚ je dobrá vec, zatiaľ čo každý desiaty (10 %, + 2 percentuálne body) si myslí, že členstvo v EÚ je pre ich krajinu zlá vec a približne jedna zo štyroch (27 %, + 1 percentuálny bod) je neutrálna.

Podobne ako pri iných otázkach došlo za posledných šesť mesiacov k negatívnemu posunu, čo zvrátilo pozitívny trend, ktorý bol pozorovaný medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022. Opäť však spolu s inými opatreniami zostáva súčasná pozícia pozitívna, pokiaľ ide o dlhodobejšie trendy. Výsledky v posledných rokoch patria medzi najpozitívnejšie zaznamenané za posledných 15 rokov.

Dobrá vec Zlá vec Ani dobrá vec, ani zlá vec Neviem Otázka 7 Vo všeobecnosti si myslíte, že členstvo (naša KRAJINA) v EÚ je...? (% – EÚ) Hoci ide o väčšinový názor v 25 členských štátoch, medzi krajinami existujú značné rozdiely. Respondenti si s najväčšou pravdepodobnosťou myslia, že členstvo v EÚ je pre ich krajinu dobré v Luxembursku (90 %), Írsku (83 %), Litve a na Malte (obe 79 %) v porovnaní so 42 % v Rakúsku, 43 % v Grécku a 44 % na Slovensku. Na Slovensku a v Grécku je dominantným názorom, že členstvo nie je dobré ani zlé pre ich krajinu (47 % a 44 %).

Rumunsko (23 %) a Rakúsko (20 %) sú jediné krajiny, v ktorých si najmenej jeden z piatich myslí, že členstvo v EÚ je pre ich krajinu zlá vec.

Pozitívny pohľad na členstvo v EÚ je najbežnejší v severných a juhozápadných oblastiach Európy a najmenej bežný v južnej a najmä juhovýchodnej Európe.

Mapa Legenda Otázka 7 Vo všeobecnosti si myslíte, že členstvo (naša KRAJINA) v EÚ je...? (% – dobrá vec) V piatich členských štátoch došlo od apríla do mája 2022 k nárastu pozitívnych názorov na členstvo v EÚ, pričom najväčší bol na Malte (79 %, + 5 percentuálnych bodov). V 13 krajinách je teraz menej pravdepodobné, že ich členstvo v EÚ je dobré, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v Estónsku (66 %, -10 percentuálnych bodov), Slovinsku (58 %, -9 percentuálnych bodov), Nemecku (70 %, -7 percentuálnych bodov) a Poľsku (65 %, -7 percentuálnych bodov). Pozitívny názor zostal relatívne stabilný vo zvyšných deviatich krajinách.

Dobrá vec Ani dobrá vec, ani zlá vec Zlá vec Neviem Otázka 7 Vo všeobecnosti si myslíte, že členstvo (naša KRAJINA) v EÚ je...? (%) Ako bolo uvedené v predchádzajúcich rokoch, súčasná sociálno-demografická analýza ukazuje, že medzi mladšími respondentmi je podpora členstva v EÚ silnejšia. Podpora je najvyššia spomedzi osôb vo veku 15 – 24 rokov (68 %) a najnižšia spomedzi 55+ (60 %).

Z analýzy tiež vyplýva, že tí, ktorí zostali vo vzdelávaní najdlhšie (72 %), si oveľa pravdepodobnejšie myslia, že členstvo v ich krajine v EÚ je dobré ako tí, ktorí ukončili školskú dochádzku vo veku 16 – 19 rokov (55 %) alebo vo veku 15 rokov a mladší (51 %). Vysoká je aj podpora medzi manažérmi (76 %) a študentmi (73 %), najmä v porovnaní s osobami v domácnosti (48 %).

Podpora členstva v EÚ je oveľa vyššia u tých, ktorí zriedka/nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov (70 %) v porovnaní s tými, ktorí majú z času na čas problémy (52 %) alebo väčšinou (43 %).

Tieto modely sú podobné tým, ktoré boli uvedené v predchádzajúcom texte vo vzťahu k celkovému obrazu respondentov o EÚ a odpovede na tieto dve otázky sú úzko prepojené. Respondenti, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ, si väčšinou myslia, že členstvo svojej krajiny v EÚ je dobrá vec (89 %), zatiaľ čo len 16 % si to myslí, ak je ich obraz o EÚ negatívny.

Otázka 7 Vo všeobecnosti si myslíte, že členstvo (naša KRAJINA) v EÚ je...? (% – EÚ)

Dobrá vec	Zlá vec	Ani dobrá vec, ani zlá vec	Neviem
EÚ27	62	10	27	1
Vek
15 – 24	68	7	23	2
25 – 39	63	10	27	0
40 – 54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Vzdelávanie (koniec)
15—	51	11	35	3
16 – 19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Stále študuje	73	6	20	1
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	63	10	26	1
Manažéri	76	7	17	0
Ostatné biele obojky	63	9	27	1
Manuálni pracovníci	54	13	32	1
Domáca osoba	48	10	40	2
Nezamestnaný	58	10	30	2
Dôchodca	60	10	28	2
Študenti	73	6	20	1
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	43	18	36	3
Z času na čas	52	12	35	1
Takmer nikdy/nikdy	70	7	22	1
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	89	2	9	0
Neutrálne	46	8	45	1
Spolu „Negatívne“	16	41	41	2

Dve tretiny občanov (66 %) tvrdia, že je pre nich dôležité, aby ich krajina bola členským štátom EÚ (od apríla do mája 2022 – 4 percentuálne body).25 Respondenti boli požiadaní, aby použili stupnicu od 1 do 10, kde „1“ znamená „nie je vôbec dôležité“ a 10 znamená „mimoriadne dôležité“. V tejto analýze „dôležité“ zahŕňa tie, ktoré dávajú skóre 7 – 10, „nie dôležité“ skóre 1 – 4 a „mierne dôležité“ skóre 5 alebo 6. Približne jeden z desiatich (11 %, + 2 pp) cíti, že to nie je dôležité, a len niečo viac ako jeden z piatich (22 %, + 2 pp) je neutrálny. Od jesene 2021 to však predstavuje čistý nárast (+ 5 percentuálnych bodov) percentuálneho podielu občanov, ktorí tvrdia, že je dôležité, aby ich krajina bola členským štátom EÚ, keď takmer štvrtina bola neutrálna (24 %, – 2 percentuálne body) a 14 % (–3 percentuálneho bodu) uviedlo, že to nie je dôležité.

(Október/nov 2022 – apríl/máj 2021) Spolu „Nie je dôležité“ (1 – 4) 11 (+ 2) Spolu „Neutral“ (5 – 6) 22 (+ 2) Neviem 1 (=) Spolu „dôležité“ (7 – 10) 66 (-4) Otázka 8 Ako dôležité je pre vás, že (naša KRAJINA) je členským štátom Európskej únie? Použite stupnicu od 1 do 10, kde 1 znamená „nie je vôbec dôležité“ a 10 znamená „mimoriadne dôležité“? (% – EÚ27) Väčšina respondentov v každom členskom štáte tvrdí, že je pre nich dôležité, aby ich krajina bola členom EÚ, hoci ich podiely sa značne líšia: z 89 % v Luxembursku, 83 % v Írsku a 82 % v Litve a na Malte na 48 % na Slovensku a 54 % v Bulharsku, na Cypre a v Rumunsku. Česko (21 %) je jedinou krajinou, kde až jeden z piatich hovorí, že pre nich nie je dôležité, aby ich krajina bola členom EÚ.

V juhovýchodných krajinách, ako je Cyprus, Rumunsko a Bulharsko, ako aj v niektorých východoeurópskych krajinách, ako sú Česko a Slovensko, je význam toho, aby respondenti boli členským štátom EÚ, menej výrazný ako v iných krajinách. Respondenti v krajinách v severných oblastiach Európy s väčšou pravdepodobnosťou považujú členstvo svojej krajiny v EÚ za dôležité.

Mapa Legenda Otázka 8 Ako dôležité je pre vás, že (naša KRAJINA) je členským štátom Európskej únie? Použite stupnicu od 1 do 10, kde 1 znamená „nie je vôbec dôležité“ a 10 znamená „mimoriadne dôležité“? — Spolu „dôležité (7 – 10) (%) V predchádzajúcom prieskume (apríl – máj 2022) sa zaznamenalo niekoľko veľkých zvýšení podielu, ktorý si myslí, že členstvo ich krajiny v EÚ je dôležité. Odvtedy sa zistenia pre jednotlivé krajiny stali väčšinou negatívnejšími alebo zostali stabilné.

V 14 krajinách sa význam členstva znížil aspoň o tri percentuálne body, pričom najväčší bol zaznamenaný v Portugalsku (75 %, -10 percentuálnych bodov), Estónsku (62 %, -9 percentuálnych bodov), Belgicku (66 %, -8 percentuálnych bodov) a Slovinsku (59 %, -8 percentuálnych bodov). V dvoch krajinách došlo k malému nárastu: Luxembursko (89 %, + 3 percentuálne body) a Švédsko (73 %, + 3 percentuálne body).

V porovnaní s inváziou Ruska na Ukrajinu na jeseň 2021 sa však čisté zníženie zaznamenalo len v Slovinsku (– 4 percentuálne body) s čistým nárastom v celkovo 20 členských štátoch, z ktorých najväčší bol v Litve (+ 20 percentuálnych bodov), na Malte (+ 18 percentuálnych bodov) a v Luxembursku (+ 17 percentuálnych bodov).

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Otázka 8 Ako dôležité je pre vás, že (naša KRAJINA) je členským štátom Európskej únie? Použite stupnicu od 1 do 10, kde 1 znamená „nie je vôbec dôležité“ a 10 znamená „mimoriadne dôležité“? (% – spolu „dôležité“) Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že väčšina v každej skupine tvrdí, že je pre nich dôležité, aby ich krajina bola členom EÚ, ale tieto názory zastávajú výraznejšie osoby s vysokoškolským vzdelaním a menšími finančnými ťažkosťami. To je odrazom výsledkov predchádzajúcej otázky, v ktorej tieto skupiny s väčšou pravdepodobnosťou považujú členstvo svojej krajiny v EÚ za dobrú vec.

Konkrétne približne tri štvrtiny (76 %) tých, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, si myslia, že členstvo v EÚ v ich krajine je dôležité, v porovnaní so 62 %, ktorí ukončili vek 16 – 19 rokov a 53 %, ktorí ukončili vek 15 rokov alebo mladší. Zo sociálno-profesijných skupín sú manažéri (79 %) a študenti (77 %) s najväčšou pravdepodobnosťou presvedčení, že členstvo v EÚ je dôležité, najmä v porovnaní s osobami v domácnosti (53 %).

Respondenti, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov (73 %), s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že je pre nich dôležitá ich krajina, ktorá je členom EÚ, v porovnaní s tými, ktorí majú z času na čas problémy (60 %) alebo väčšinu času (48 %).

Existujú určité rozdiely podľa vekových skupín, pričom osoby vo veku 15 – 24 rokov (71 %) s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že členstvo ich krajiny v EÚ je dôležité (v porovnaní so 65 % osôb vo veku 55 rokov a viac).

Niet divu, že deväť z desiatich (90 %) respondentov s pozitívnym imidžom EÚ tvrdí, že členstvo v ich krajine je pre nich dôležité, v porovnaní s 23 % respondentov s negatívnym imidžom.

Otázka 8 Ako dôležité je pre vás, že (naša KRAJINA) je členským štátom Európskej únie? Použite stupnicu od 1 do 10, kde 1 znamená „nie je vôbec dôležité“ a 10 znamená „mimoriadne dôležité“? (% – EÚ)

Spolu „dôležité“	Spolu „Neutral“	Spolu „nie je dôležité“	Neviem
EÚ27	66	22	11	1
Vek
15 – 24	71	20	7	2
25 – 39	68	21	11	0
40 – 54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Vzdelávanie (koniec)
15—	53	30	14	3
16 – 19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Stále študuje	77	17	4	2
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	68	18	13	1
Manažéri	79	15	6	0
Ostatné biele obojky	69	21	10	0
Manuálni pracovníci	60	26	13	1
Domáca osoba	53	33	12	2
Nezamestnaný	58	26	14	2
Dôchodca	65	22	12	1
Študenti	77	17	4	2
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	48	30	19	3
Z času na čas	60	27	12	1
Takmer nikdy/nikdy	73	18	8	1
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	90	9	1	0
Neutrálne	53	36	9	2
Spolu „Negatívne“	23	30	46	1

Berúc do úvahy ich názory na to, že členstvo v EÚ je dobrá vec, viac ako sedem z desiatich občanov EÚ (72 %, od novembra do decembra 2021 žiadna zmena) si myslí, že v rovnováhe ich krajina profitovala z toho, že je súčasťou EÚ. O niečo viac ako jeden z piatich (22 %, -1 percentuálny bod) tvrdí, že ich krajina nezískala výhody zo svojho členstva.

Zvýhodnené Neprospech Neviem Ak vezmete do úvahy všetko, povedali by ste, že (naša KRAJINA) má alebo nemá prospech z toho, že je členom EÚ? (% – EÚ)

V každom členskom štáte EÚ viac ako polovica respondentov tvrdí, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ, čo sa týka viac ako deviatich z desiatich respondentov na Malte (95 %), Írsku (92 %), Luxembursku a Litve (obe 91 %). Tento podiel je najnižší v Rakúsku (55 %), nasleduje Bulharsko (60 %), Taliansko (61 %) a Francúzsko (63 %). Rakúsko má najvyšší podiel tých, ktorí si myslia, že ich krajina nezískala výhody z členstva v EÚ (38 %).

Zistenia týkajúce sa jednotlivých členských štátov zostali väčšinou stabilné od novembra do decembra 2021. Len šesť členských štátov zaznamenalo zmenu najmenej o tri percentuálne body v pomere, ktorý tvrdí, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ. V troch krajinách došlo k nárastu: Malta (95 %, + 6 percentuálnych bodov), Fínsko (78 %, + 6 percentuálnych bodov) a Švédsko (75 %, + 4 percentuálne body). Pokles sa zaznamenal v Írsku (92 %, -3 percentuálnych bodov), Chorvátsku (80 %, -3 percentuálnych bodov) a na Cypre (68 %, -3 percentuálnych bodov).

Október/Nov 2022 Nov/december 2021 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 Ak vezmete do úvahy všetko, povedali by ste, že (naša KRAJINA) má alebo nemá prospech z toho, že je členom EÚ? (% – zvýhodnené)

Sociálno-demografické rozdiely úzko odrážajú tie, ktoré sa už videli v súvislosti s tým, či sa členstvo v EÚ považuje za dobrú vec. Názor, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ, je najsilnejší spomedzi tých, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 alebo viac rokov (81 %) v porovnaní s tými, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov alebo menej (60 %).

Podľa sociálno-profesijných skupín je podiel najvyšší medzi manažérmi (84 %) a študentmi (81 %) a najnižší medzi domácimi (59 %). Respondenti, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s účtami (77 %) si myslia, že ich krajina má prospech z členstva v EÚ, v porovnaní s tými, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (55 %).

Platí známy vekový rozdiel, pričom mladší ľudia častejšie pociťujú výhody členstva v EÚ ako starší ľudia (77 % osôb vo veku 15 – 24 rokov v porovnaní so 68 % osôb vo veku 55 rokov a starších).

Ak vezmete do úvahy všetko, povedali by ste, že (naša KRAJINA) má alebo nemá prospech z toho, že je členom EÚ? (% – EÚ)

Zvýhodnené	Neprospech	Neviem
EÚ27	72	22	6
Vek
15 – 24	77	15	8
25 – 39	74	21	5
40 – 54	72	23	5
55+	68	25	7
Vzdelávanie (koniec)
15—	60	30	10
16 – 19	67	27	6
20+	81	15	4
Stále študuje	81	12	7
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	75	20	5
Manažéri	84	14	2
Ostatné biele obojky	76	20	4
Manuálni pracovníci	66	29	5
Domáca osoba	59	30	11
Nezamestnaný	65	26	9
Dôchodca	67	24	9
Študenti	81	12	7
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	55	36	9
Z času na čas	65	28	7
Takmer nikdy/nikdy	77	8	5

Príspevok EÚ k mieru a stabilite sa považuje za hlavný prínos, ktorý sa v minulom roku zvýšil.

Existujú tri hlavné dôvody, ktoré občania zvažujú, prečo ich krajina profitovala z členstva v EÚ: skutočnosť, že EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti (36 %, + 6 percentuálnych bodov od novembra do decembra 2021), že EÚ zlepšuje spoluprácu medzi ich krajinou a inými krajinami EÚ (35 %, + 3 percentuálne body) a že EÚ prispieva k hospodárskemu rastu svojej krajiny (30 %, bez zmeny). V tomto prieskume boli všetci respondenti požiadaní, aby zvážili hlavné výhody členstva v EÚ bez ohľadu na ich celkový názor na to, či ich krajina z toho profitovala alebo nie.

EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilňovaniu bezpečnosti Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (naša KRAJINA) a ostatnými krajinami EÚ EÚ prispieva k hospodárskemu rastu (NAŠEJ KRAJINY) EÚ dáva (NATIONALITY) ľuďom silnejšie slovo vo svete EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (NATIONALITY) Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (naša KRAJINA) a grófstvami mimo EÚ EÚ zlepšuje (NATIONALITY) životnú úroveň ľudí EÚ pomáha (naša KRAJINA) pri riešení zmeny klímy EÚ prispieva k demokracii v (naša KRAJINA) EÚ pomáha (naša KRAJINA) v boji proti terorizmu (Štátna príslušnosť) ľudia majú významný vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ Vo všeobecnosti ste za EÚ (SPONTANEOUS) Iné (SPONTANEOUS) Neviem Október/Nov 2022 QA10ab Bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ27)

Ďalším najdôležitejším prínosom členstva v EÚ je to, že EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (23 %, -1 percentuálny bod) a že EÚ dáva ľuďom vo svojej krajine silnejšie slovo vo svete (23 %, + 3 percentuálne body).

Príspevok EÚ k hospodárskemu rastu je najvyšší (alebo spoločný najvyšší) ako prínos členstva v EÚ v deviatich členských štátoch, zatiaľ čo v siedmich krajinách je najvyššia (alebo spoločná najvyššia) reakcia, že prináša ľuďom nové pracovné príležitosti. Je sedem krajín, v ktorých je príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti najvyšší (alebo spoločný najvyšší). V siedmich krajinách je najväčším (alebo spoločným najvyšším) prínosom to, že EÚ zlepšuje spoluprácu medzi ich krajinou a ostatnými členskými štátmi. Pozitívny vplyv EÚ na životnú úroveň ľudí je v Poľsku spoločným prínosom s najvyšším hodnotením.

QA10ab Bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (%)

EÚ27	BYŤ	BG	SLOVENČINA	SPOJENÉ ŠTÁTY	DE	EE	IE	PRIHLÁSIŤ SA	ES	FR	HR	TO JE	CY	LV	LT	SLOVENČINA	SLOVENČINA	MT	DELEGÁCIA NL	NA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SI	SLOVENČINA	SLOVENČINA	S.R.O.
EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilňovaniu bezpečnosti	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (naša KRAJINA) a ostatnými krajinami EÚ	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EÚ prispieva k hospodárskemu rastu (NAŠEJ KRAJINY)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EÚ dáva (NATIONALITY) ľuďom silnejšie slovo vo svete	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (NATIONALITY)	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (naša KRAJINA) a krajinami mimo EÚ	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EÚ zlepšuje (NATIONALITY) životnú úroveň ľudí	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EÚ pomáha (naša KRAJINA) pri riešení zmeny klímy	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EÚ prispieva k demokracii v (naša KRAJINA)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EÚ pomáha (naša KRAJINA) v boji proti terorizmu	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Štátna príslušnosť) ľudia majú významný vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Neviem	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

Naúčely podrobnejšej analýzy výsledkov krajiny je zaujímavé preskúmať hlavné prínosy podľa toho, či si respondenti myslia, že ich krajina z členstva v EÚ profitovala alebo nie.

Medzi respondentmi, ktorí si myslia, že ich krajina profitovala z členstva v EÚ, sa objavujú tri dôvody s jasným odstupom od ostatných: že EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilňovaniu bezpečnosti (40 %), že členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi ich krajinou a ostatnými krajinami EÚ (38 %) a že EÚ prispieva k hospodárskemu rastu v ich krajine (35 %).

Tí, ktorí predtým uviedli, že ich krajina neprospela, majú dva z rovnakých dôvodov, keď sa pýtali, prečo si ľudia myslia, že ich krajina profitovala z členstva, a to zlepšenie spolupráce s inými krajinami EÚ (27 %) a príspevok EÚ k mieru a bezpečnosti (26 %). Príspevok k hospodárskemu rastu nie je súčasťou ich troch hlavných odpovedí; namiesto toho výhody, ktoré sú spoločné tretie najvyššie, sú nové pracovné príležitosti pre ich ľudí a že EÚ dáva ľuďom vo svojej krajine silnejšie slovo vo svete (obidve 19 %).

Pokiaľ ide o podrobnú analýzu krajín, zistili sme, že respondenti v Holandsku (48 %), Švédsku a Nemecku (v oboch prípadoch 47 %) s najväčšou pravdepodobnosťou uvedú príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti, pričom tento prínos sa s najmenšou pravdepodobnosťou uvedie v Írsku (19 %) a na Malte (21 %).

Na prínos EÚ k spolupráci medzi členskými štátmi poukazuje viac ako polovica respondentov vo Švédsku (72 %), Holandsku (65 %), Dánsku (59 %) a Fínsku (57 %). Je to najmenej pravdepodobné, že respondenti to považujú za prínos členstva v Írsku (20 %), Rumunsku a Poľsku (v oboch prípadoch 22 %).

Príspevok EÚ k hospodárskemu rastu sa považuje za významný prínos členstva v EÚ na Malte (49 %), Írsku (48 %) a Litve (44 %). Je to najmenej pravdepodobné, že respondenti to považujú za prínos členstva v Taliansku (21 %) a vo Francúzsku (23 %).

Z analýzy tiež vyplýva niekoľko veľkých údajov o iných prínosoch. Príspevok EÚ k novým pracovným príležitostiam uvádza 53 % v Bulharsku, 51 % v Maďarsku a 43 % na Slovensku. Veľká časť Grécka (39 %) tvrdí, že EÚ dáva ľuďom vo svojej krajine silnejšie slovo vo svete. V Írsku 40 % tvrdí, že prínos členstva v EÚ je, že zlepšuje životnú úroveň ľudí.

Na úrovni jednotlivých krajín došlo od novembra do decembra 2021 k určitým veľkým zmenám v pomere, v ktorom sa uvádzajú rôzne výhody členstva v EÚ.

Vo väčšine krajín sa príspevok EÚ k udržaniu mieru a posilneniu bezpečnosti s väčšou pravdepodobnosťou spomína ako v novembri – decembri 2021. Najväčší nárast možno pozorovať v Lotyšsku (41 %, + 16 percentuálnych bodov), Litve (43 %, + 15 percentuálnych bodov), Holandsku (48 %, + 13 percentuálnych bodov) a Estónsku (38 %, + 12 percentuálnych bodov). Maďarsko je jedinou krajinou, ktorá vykazuje pokles od novembra do decembra 2021 (27 %, – 3 percentuálne body).

V 13 krajinách došlo k zvýšeniu podielu, v ktorom sa uvádza príspevok EÚ k spolupráci medzi členskými štátmi. Najväčší nárast je zaznamenaný v Estónsku (30 %, + 7 percentuálnych bodov), Španielsku (30 %, + 7 percentuálnych bodov) a Švédsku (72 %, + 7 percentuálnych bodov). Štyri členské štáty vykazujú zníženie podielu, ktorý tvrdí, že členstvo v EÚ poskytuje spoluprácu medzi členskými štátmi: Lotyšsko (32 %, -9 percentuálnych bodov), Slovinsko (29 %, -6 percentuálnych bodov), Grécko (35 %, -5 percentuálnych bodov) a Malta (23 %, -3 percentuálnych bodov).

V 11 krajinách došlo od novembra do decembra 2021 k nárastu podielu, ktorý hovorí, že EÚ prispieva k hospodárskemu rastu ich krajiny. Najväčší nárast je zaznamenaný v Bulharsku (25 %, + 7 percentuálnych bodov) a Grécku (27 %, + 7 percentuálnych bodov). Pokles zaznamenalo šesť krajín, najmä Lotyšsko (30 %, -11 percentuálnych bodov) a Holandsko (41 %, -8 percentuálnych bodov).

Ďalšie veľké zmeny od novembra do decembra 2021 spočívajú v tom, že respondenti na Malte s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že ľudia majú významný vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (20 %, + 11 percentuálnych bodov), zatiaľ čo respondenti v Lotyšsku oveľa menej povedia, že EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (27 %, -20 percentuálnych bodov).

Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (naša KRAJINA) a ostatnými krajinami EÚ EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (NATIONALITY) EÚ prispieva k hospodárskemu rastu (NAŠEJ KRAJINY) EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilňovaniu bezpečnosti EÚ zlepšuje (NATIONALITY) životnú úroveň ľudí QA10ab Bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – najviac spomínaná odpoveď podľa krajiny)

Zo sociálno-demografického hľadiska sú výsledky vo všeobecnosti konzistentné v rôznych skupinách. Dva z výhod poukazujú na rozdiely podľa úrovne vzdelania a finančnej situácie: zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi a prínosy hospodárskeho rastu. Tieto výhody s väčšou pravdepodobnosťou uvádzajú tí, ktorí zostali dlhšie vo vzdelávaní, a tí, ktorí nikdy alebo len zriedka nemajú ťažkosti s platením účtov. Naopak, úlohu EÚ v boji proti terorizmu častejšie spomínajú menej vzdelaní respondenti a tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov.

QA10ab Bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ)

EÚ prispieva k udržaniu mieru a posilňovaniu bezpečnosti	EÚ prispieva k hospodárskemu rastu (naša krajina)	Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (našou krajinou) a ostatnými krajinami EÚ	Členstvo v EÚ zlepšuje spoluprácu medzi (našou krajinou) a krajinami mimo EÚ	EÚ dáva (NATIONALITY) ľuďom silnejšie slovo vo svete	EÚ pomáha (naša krajina) v boji proti terorizmu	EÚ pomáha (naša krajina) bojovať proti zmene klímy	EÚ prináša ľuďom nové pracovné príležitosti (NATIONALITY)	Neviem
EÚ27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Vzdelávanie (koniec)
15—	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16 – 19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Stále študuje	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Z času na čas	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Takmer nikdy/nikdy	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Respondenti boli tiež požiadaní, aby sa zamysleli nad dôvodmi, prečo ich krajina nemusela mať prospech z členstva v EÚ, bez ohľadu na ich vlastné názory na túto tému. Hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia, že ich krajina nemala prospech z členstva v EÚ, sú to, že občania členských štátov majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (34 %, + 4 percentuálne body od novembra/decembra 2021) a že otázky, ktoré sú dôležité pre ich krajinu, sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni (30 %, + 2 percentuálne body).

Jedna zo štyroch hovorí, že národná vláda má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (25 %, + 3 percentuálne body), zatiaľ čo jedna z piatich uvádza, že hospodárstvo ich krajiny by mohlo byť lepšie mimo EÚ (20 %, + 4 percentuálne body) a že členstvo v EÚ podkopáva kontrolu vonkajších hraníc svojej krajiny (20 %, + 1 percentuálny bod).

Tieto odpovede odrážajú všeobecnejšiu diskusiu o tom, či by sa politické rozhodnutia mali prijímať na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej úrovni. V správe o kľúčových výzvach nášho času26 Kľúčové výzvy v našom čase, osobitný prieskum Eurobarometra 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 sa väčšina domnievala, že rôzne oblasti politiky by sa mali riešiť rovnako na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. V mnohých oblastiach politiky respondenti s väčšou pravdepodobnosťou uviedli, že táto otázka by sa mala riešiť na úrovni EÚ než na vnútroštátnej úrovni; patrili medzi ne boj proti terorizmu, migrácii a utečencom, životné prostredie a zmena klímy, bezpečnostná a obranná politika a energetická politika. Otázky, ktoré občania pravdepodobnejšie riešili skôr na vnútroštátnej úrovni než na úrovni EÚ, boli otázky zdravia a zamestnanosti a sociálnej ochrany.

Nov/december 2021 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 (Štátna príslušnosť) ľudia majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ Otázky, ktoré sú pre ľudí dôležité (NATIONALITY), sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni. Vláda našej krajiny má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ Hospodárstvo našej krajiny by mohlo byť lepšie, ak by bolo mimo EÚ Členstvo v EÚ podkopáva kontrolu hraníc (naša KRAJINA) EÚ znižuje životnú úroveň (NATIONALITY) peopIe Členstvo v EÚ spôsobuje, že (naša KRAJINA) je zraniteľnejšia voči negatívnym účinkom globalizácie. EÚ ohrozuje pracovné miesta ľudí (NATIONALITY) Hlas našej krajiny vo svete je oslabený tým, že je členom EÚ Členstvo v EÚ vystavuje (naša KRAJINA) väčšiemu riziku, pokiaľ ide o udržanie mieru a bezpečnosti v (naša KRAJINA) Byť členom EÚ je zlé pre demokraciu v (naša KRAJINA) Vo všeobecnosti ste proti EÚ (spontánne) Iné (spontánne) Neviem QA11ab Stále bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ27)

V 17 členských štátoch je najčastejším (alebo najbežnejším) dôvodom, prečo ich krajina nezískala výhody členstva v EÚ, skutočnosť, že občania členských štátov majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ. V 10 krajinách je najvyšším (alebo spoločným najvyšším)dôvodom, že dôležité otázky sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni.

V Taliansku sa najčastejšie uvádza, že národná vláda má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ, zatiaľ čo vo Francúzsku je hlavným dôvodom, že EÚ znižuje životnú úroveň občanov členských štátov.

QA11ab Stále bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (%)

EÚ27	BYŤ	BG	SLOVENČINA	SPOJENÉ ŠTÁTY	DE	EE	IE	PRIHLÁSIŤ SA	ES	FR	HR	TO JE	CY	LV	LT	SLOVENČINA	SLOVENČINA	MT	DELEGÁCIA NL	NA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SLOVENČINA	SI	SLOVENČINA	SLOVENČINA	S.R.O.
(Štátna príslušnosť) ľudia majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Otázky, ktoré sú pre ľudí dôležité (NATIONALITY), sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni.	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Naša KRAJINA) vláda má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
Hospodárstvo našej krajiny by mohlo byť lepšie, ak by bolo mimo EÚ	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Členstvo v EÚ podkopáva kontrolu vonkajších hraníc (NAŠEJ KRAJINY)	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EÚ znižuje životnú úroveň (NATIONALITY) ľudí	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Členstvo v EÚ spôsobuje, že (naša KRAJINA) je zraniteľnejšia voči negatívnym účinkom globalizácie.	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EÚ ohrozuje pracovné miesta ľudí (NATIONALITY)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
Hlas našej krajiny vo svete je oslabený tým, že je členom EÚ	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Členstvo v EÚ vystavuje (naša KRAJINA) väčšiemu riziku, pokiaľ ide o udržanie mieru a bezpečnosti v (OUr COUNTRY)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Byť členom EÚ je zlé pre demokraciu v (naša KRAJINA)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Neviem	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Opäť je užitočné porovnať dôvody, prečo krajina nemusela mať prospech z členstva v EÚ, medzi tými, ktorí sa domnievajú, že ich krajina mala prospech, a tými, ktorí veria, že to tak nie je.

Medzi tými, ktorí si myslia, že ich krajina bola prínosom, sú tri hlavné dôvody toho, že národní občania majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (34 %), otázky, ktoré sú dôležité pre občanov členských štátov, sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni (32 %) a vlády členských štátov majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (26 %).

Pre tých, ktorí si myslia, že ich krajina neprospela, hlavné dôvody patria do dvoch skupín: Na jednej strane existujú dôvody nedostatočného vplyvu ľudí (34 %) a národných vlád (25 %) na rozhodnutia EÚ. V druhej skupine je spoločný názor, že EÚ znižuje životnú úroveň občanov členských štátov (29 %), národné hospodárstvo by sa mohlo zlepšiť, ak by sa mimo EÚ (27 %) a otázky dôležité pre občanov členských štátov riešili najlepšie na vnútroštátnej úrovni (26 %).

Pokiaľ ide o analýzu krajiny, vidíme, že v EÚ ako celku je hlavným dôvodom, prečo si ľudia myslia, že ich krajina nemá prospech z členstva v EÚ, to, že občania členských štátov majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ. Viac ako polovica respondentov vo Švédsku (55 %), Dánsku (52 %) a Holandsku (51 %) to uvádza, ale nie viac ako štvrtinu v Portugalsku (20 %) a vo Francúzsku (25 %).

Viac ako polovica respondentov vo Švédsku (54 %) a Holandsku (53 %) tvrdí, že dôležité otázky sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni, čo uvádza aj veľká časť vo Fínsku (45 %), Česku (43 %) a Grécku (41 %).

Respondenti v Grécku (40 %), na Cypre (36 %), Česku a Rumunsku (obe 35 %) s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že národná vláda má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ.

Názor, že hospodárstvo ich krajiny by sa mohlo zlepšiť mimo EÚ, zastáva relatívne veľký podiel vo Švédsku (32 %), zatiaľ čo respondenti v Rakúsku (29 %) s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že členstvo v EÚ podkopáva kontrolu vonkajších hraníc ich krajiny.

(Štátna príslušnosť) ľudia majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ EÚ znižuje životnú úroveň (NATIONALITY) ľudí Otázky, ktoré sú pre ľudí dôležité (NATIONALITY), sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni. Vláda našej krajiny má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ. QA11ab Stále bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – najviac spomínaná odpoveď podľa krajiny)

Na úrovni krajiny došlo od novembra do decembra 2021 k určitým zmenám v pomeroch, v ktorých sa uvádzajú rôzne dôvody, prečo členstvo v EÚ nie je prínosom pre ich krajinu.

Podiel, ktorý hovorí,že nepriazniví občania majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ, sa zvýšil v 13 členských štátoch, najmä na Cypre (46 %, + 11 percentuálnych bodov) a Španielsku (31 %, + 10 percentuálnych bodov). Pokles sa znížil v siedmich krajinách, pričom najväčší pokles sa zistil v Lotyšsku (45 %, -22 percentuálnych bodov) a na Malte (26 %, -9 percentuálnych bodov).

Podiel, ktorý hovorí, že dôležité otázky sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni, sa zvýšil v 15 krajinách. Najväčší nárast je zaznamenaný v Chorvátsku (37 %, + 10 percentuálnych bodov), Česku (43 %, + 9 percentuálnych bodov) a Maďarsku (37 %, + 8 percentuálnych bodov). Najväčší pokles možno pozorovať v Slovinsku (21 %, -7 percentuálnych bodov).

Respondenti s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že národná vláda má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ v Bulharsku (33 %, + 8 percentuálnych bodov), Španielsku (28 %, + 8 percentuálnych bodov) a Maďarsku (32 %, + 7 percentuálnych bodov), zatiaľ čo podiel v Lotyšsku výrazne klesol (28 %, -19 percentuálnych bodov).

Existujú ďalšie veľké zmeny v jednotlivých položkách. Respondenti s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že členstvo v EÚ vystavuje svoju krajinu väčšiemu riziku, pokiaľ ide o udržanie mieru a bezpečnosti v Luxembursku (16 %, + 11 percentuálnych bodov) a Portugalsku (19 %, + 10 percentuálnych bodov). Na Malte sa zvyšuje podiel, ktorý hovorí, že hospodárstvo ich krajiny by mohlo byť lepšie mimo EÚ (21 %, + 10 percentuálnych bodov). Napokon došlo v Lotyšsku k poklesu podielu, ktorý hovorí, že členstvo v EÚ spôsobuje, že ich krajina je zraniteľnejšia voči negatívnym účinkom globalizácie (11 %, -11 percentuálnych bodov).

V sociálno-demografickej analýze sú zistenia v rôznych skupinách veľmi konzistentné.

Existujú určité rozdiely podľa úrovne vzdelania: respondenti s vyšším vzdelaním s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že národní občania majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ (36 % tých, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 alebo viac rokov oproti 30 % tých, ktorí odišli do veku 15 rokov) a že otázky, ktoré sú dôležité pre ich krajinu, sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni (34 % oproti 26 %). Okrem toho ľudia, ktorí majú väčšinu času ťažkosti s platením účtov, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že EÚ znižuje životnú úroveň ľudí (27 % oproti 15 % tých, ktorí nikdy alebo len zriedka nemajú ťažkosti).

Q11ab Stále bez ohľadu na to, či si myslíte (naša KRAJINA) z členstva v EÚ alebo nie, ktorý z nasledujúcich dôvodov sú hlavnými dôvodmi, prečo si ľudia myslia (naša KRAJINA) z členstva v EÚ? Po prvé? A potom? (Max. 3 odpovede) (% – EÚ)

Členstvo v EÚ vystavuje (naša KRAJINA) väčšiemu riziku, pokiaľ ide o udržanie mieru a bezpečnosti v (naša KRAJINA)	Hospodárstvo našej krajiny by mohlo byť lepšie, ak by bolo mimo EÚ	Otázky, ktoré sú pre ľudí dôležité (NATIONALITY), sa najlepšie riešia na vnútroštátnej úrovni.	Členstvo v EÚ podkopáva kontrolu vonkajších hraníc (NAŠEJ KRAJINY)	(Štátna príslušnosť) ľudia majú veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijímané na úrovni EÚ	Vláda našej krajiny má veľmi malý vplyv na rozhodnutia prijaté na úrovni EÚ	EÚ znižuje životnú úroveň (NATIONALITY) ľudí	Neviem
EÚ27	11	20	30	20	34	25	17	11
Vzdelávanie (koniec)
15—	10	20	26	20	30	25	16	14
16 – 19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Stále študuje	12	20	29	20	32	23	13	13
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	12	23	29	17	31	26	27	9
Z času na čas	13	20	28	21	33	26	18	10
Takmer nikdy/nikdy	10	19	32	20	35	25	15	11

V. VYHRIEVANIE: ZÁUJEM OBČANOV O EÚ A BUDÚCE EURÓPSKE VOĽBY

Jehoposledná kapitola správy sa zaoberá záujmom občanov a účasťou na európskych demokratických procesoch. Začína sa tým, že sa skúmajú názory občanov na demokraciu v EÚ a ich názory na to, či sa ich hlas počíta. Celkovo sú občania naďalej pozitívni k spôsobu fungovania demokracie v EÚ, aj keď existuje neistota, či sa „môj hlas počíta v EÚ a v mojej krajine“. Kapitola sa potom zameriava na záujem občanov o európsku politiku a na to, do akej miery získavajú informácie o politike v EÚ a sledujú ju.

Dôraz sa potom presúva na voľby do Európskeho parlamentu v roku 2024, pričom sa skúmajú vedomosti občanov, ich záujem a pravdepodobnosť hlasovania. Je povzbudivé, že už viac ako polovica občanov EÚ tvrdí, že sa zaujímajú o ďalšie európske voľby, a dve tretiny tvrdia, že budú voliť.

5.1 Záujem o záležitosti EÚ

Ako sa uvádza v predchádzajúcej kapitole, demokracia sa považuje za najdôležitejšiu hodnotu, ktorú má Európsky parlament obhajovať. V tejto súvislosti je upokojujúce, že absolútna väčšina občanov je naďalej spokojná s demokraciou v EÚ a v ich vlastnej krajine, hoci celková spokojnosť so spôsobom fungovania demokracie v EÚ a na vnútroštátnej úrovni sa od apríla až mája 2022 znížila. Takmer šesť z desiatich občanov (54 %) uviedlo, že sú spokojní so spôsobom fungovania demokracie v EÚ (-5 percentuálnych bodov), zatiaľ čo 40 % (+ 4 percentuálne body) nie je spokojných. Pokiaľ ide o vnútroštátnu úroveň, takmer šesť z desiatich respondentov (56 %, – 4 percentuálne body) je spokojných so spôsobom fungovania demokracie na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo viac ako štyria z desiatich (42 %, + 4 percentuálne body) tvrdia, že nie sú spokojní.

Spolu „Spokojný“ – Naša krajina Spolu „Spokojný“ – EÚ Celkom „Nie je spokojný“ – Naša krajina Spolu „Nie je spokojný“ – EÚ Neviem – naša krajina Neviem – EÚ Ste vo všeobecnosti veľmi spokojní, uspokojení, nie ste veľmi spokojní alebo vôbec nespokojní so spôsobom, akým demokracia funguje v našej krajine? A ako funguje demokracia v EÚ? (% – EÚ)

Ako bolo vidieť v iných otázkach, negatívny posun od apríla do mája 2022 zvrátil nárast zaznamenaný v predchádzajúcich šiestich mesiacoch, takže hodnotenie na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni je teraz podobné ako pred rokom, keď 53 % občanov bolo spokojných s demokraciou v EÚ a takmer šesť z desiatich (57 %) bolo spokojných s demokraciou vo svojej krajine.

Vo všetkých krajinách okrem štyrochje väčšina respondentov spokojná so spôsobom, akým demokracia funguje v EÚ, pričom najvyšší podiel bol zaznamenaný v Írsku, Dánsku (obe 78 %), Luxembursku (76 %), na Malte (72 %) a v Portugalsku (70 %). V troch členských štátoch je nespokojnosť väčšinovým názorom: Grécko (61 % nespokojné), Slovensko a Cyprus (obe 52 %). Vo Francúzsku sú rovnaké pomery, ktoré sú uspokojené a nespokojné (v oboch prípadoch 45 %). Malta má veľmi vysoký podiel, ktorý je „veľmi spokojný“ (38 %), zatiaľ čo Grécko je jedinou krajinou, v ktorej aspoň jeden z piatich nie je spokojný (26 %).

Ako bolo vidieť v iných otázkach, negatívny posun od apríla do mája 2022 zvrátil nárast zaznamenaný v predchádzajúcich šiestich mesiacoch, takže hodnotenie na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni je teraz podobné ako pred rokom, keď 53 % občanov bolo spokojných s demokraciou v EÚ a takmer šesť z desiatich (57 %) bolo spokojných s demokraciou vo svojej krajine.

Vo všetkých krajinách okrem štyroch je väčšina respondentov spokojná s fungovaním demokracie v EÚ, pričom najvyšší podiel sa zaznamenal v Írsku, Dánsku (obe 78 %), Luxembursku (76 %), na Malte (72 %) a v Portugalsku (70 %). V troch členských štátoch je nespokojnosť väčšinovým názorom: Grécko (61 % nespokojné), Slovensko a Cyprus (obe 52 %). Vo Francúzsku sú rovnaké pomery, ktoré sú uspokojené a nespokojné (v oboch prípadoch 45 %). Malta má veľmi vysoký podiel, ktorý je „veľmi spokojný“ (38 %), zatiaľ čo Grécko je jedinou krajinou, v ktorej aspoň jeden z piatich nie je spokojný (26 %).

Spolu „Spokojné“ Spolu „Nespokojné“ Neviem SD18b A čo spôsob fungovania demokracie v EÚ? (%)

Spokojnosť so spôsobom, akým demokracia funguje na vnútroštátnej úrovni, sa v rámci EÚ značne líši. Spokojnosť je väčšinovým názorom v 17 krajinách, pričom najvyššia úroveň spokojnosti sa zaznamenala v Dánsku (89 %), Luxembursku (85 %), Írsku (84 %), Fínsku (83 %) a Švédsku (82 %). V zvyšných desiatich krajinách je väčšina nespokojná, pričom najvyššia miera nespokojnosti je na Slovensku (68 %), Grécku (65 %), Bulharsku (63 %), Chorvátsku (60 %) a na Cypre (59 %). V Bulharsku (27 %), Grécku (26 %) a na Slovensku (20 %) najmenej jeden z piatich nie je spokojný“.

Spokojnosť so spôsobom, akým demokracia funguje na národnej úrovni, je najvyššia v severných regiónoch Európy a má tendenciu byť nižšia vo východných a južných oblastiach.

Mapa Legenda Ste vo všeobecnosti veľmi spokojní, uspokojení, nie ste veľmi spokojní alebo vôbec nespokojní so spôsobom, akým demokracia funguje v našej krajine? (% – spolu ‚spokojný‘)

Sociálno-demografická analýza ukazuje rovnaký model spokojnosti s demokraciou tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, pričom deti vo veku 15 – 24 rokov, osoby, ktoré zostali vo vzdelávaní najdlhšie, študenti a manažéri a tí, ktorí majú menej finančných ťažkostí, budú s najväčšou pravdepodobnosťou spokojní. Napríklad 60 % ľudí s najmenšími finančnými ťažkosťami je spokojných so spôsobom fungovania demokracie v EÚ v porovnaní s 32 %, ktorí majú najväčšie ťažkosti.

Rovnaký vzor možno vidieť u tých, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ alebo Európskom parlamente, a to tak na úrovni krajiny, ako aj na úrovni EÚ. Napríklad 82 % respondentov s pozitívnym imidžom Európskeho parlamentu uviedlo, že sú spokojní so spôsobom fungovania demokracie v EÚ, v porovnaní s 18 % respondentov s negatívnym obrazom o nej.

Okrem toho tí, ktorí sú spokojní so spôsobom, akým demokracia funguje na jednej úrovni, budú s väčšou pravdepodobnosťou spokojní s tým, ako funguje na druhej úrovni. Napríklad 84 % tých, ktorí sú spokojní so spôsobom, akým demokracia funguje vo svojej krajine, je tiež spokojných na úrovni EÚ, zatiaľ čo 77 % tých, ktorí nie sú spokojní na úrovni krajiny, je tiež nespokojných na úrovni EÚ.

SD18 Ste vo všeobecnosti veľmi spokojní, uspokojení, nie ste veľmi spokojní alebo vôbec nie ste spokojní so spôsobom, akým demokracia funguje v...? (% – EÚ)

Naša krajina	EÚ
Spolu „Spokojné“	Spolu „Nespokojné“	Spolu „Spokojné“	Spolu „Nespokojné“
EÚ 27	56	42	54	40
Pohlavie
Muž	58	41	55	41
Žena	54	43	52	41
Vek
15 – 24	62	33	62	28
25 – 39	56	43	56	40
40 – 54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Vzdelávanie (koniec)
15—	49	48	43	48
16 – 19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Stále študuje	63	32	65	27
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	54	44	53	43
Manažéri	67	32	66	32
Ostatné biele obojky	57	42	59	37
Manuálni pracovníci	50	48	49	47
Domáca osoba	48	48	42	47
Nezamestnaný	45	54	46	48
Dôchodca	57	41	50	42
Študenti	63	32	65	27
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	32	66	32	61
Z času na čas	51	47	49	45
Takmer nikdy/nikdy	62	36	60	35
Spokojnosť s demokraciou v EÚ
Spokojný	84	16	100
Nie je spokojný	22	77	100
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	74	25	82	16
Neutrálne	53	44	48	44
Negatívne	28	71	18	78

Podiel občanov, ktorí súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v EÚ, sa od apríla do mája 2022 znížil (47 %, -6 percentuálnych bodov). To znamená, že dohoda už nie je väčšinovým stanoviskom, pričom výsledky sa vracajú na úroveň zaznamenanú v rokoch 2020 a 2021 po pozitívnom posune (+ 10 percentuálnych bodov) medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022. Podiel, ktorý nesúhlasí, sa od apríla do mája 2022 zvýšil a v súčasnosti dosahuje 49 % (+ 6 percentuálnych bodov).

Spolu „Súhlasím“ Spolu „Súhlasím“ Neviem D72.1 Do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v EÚ (% – EÚ)

V 12 členských štátoch väčšina respondentov súhlasí s ich počtom hlasov v EÚ, pričom najvyššie úrovne boli zaznamenané vo Švédsku (80 %), Dánsku (78 %), na Malte (71 %) a v Holandsku (68 %). Vo zvyšných 15 krajinách väčšina nesúhlasí, pričom najvyššia miera nesúhlasu sa zaznamenala v Estónsku (79 %), na Cypre (74 %) a v Grécku (73 %).

Podiel, ktorý súhlasí s tým, že ich hlas sa počíta v EÚ, sa zvýšil len v troch členských štátoch: Švédsko (80 %, + 6 percentuálnych bodov), Holandsko (68 %, + 6 percentuálnych bodov) a Malta (71 %, + 3 percentuálne body). Dohoda klesla v 16 členských štátoch s poklesom aspoň o 10 percentuálnych bodov v Španielsku (38 %, -11 percentuálnych bodov), vo Francúzsku (41 %, -11 percentuálnych bodov) a na Cypre (23 %, -10 percentuálnych bodov). Dohoda zostala stabilná v ostatných ôsmich krajinách.

Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 D72.1 Do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v EÚ (% – celkový počet „dohody“)

Odzrkadľujúc pokles pozorovaný na úrovni EÚ, podiel, ktorý súhlasí s tým, že ich hlas sa počíta v ich krajine, klesol o päť percentuálnych bodov na 60 %. Podiel, ktorý nesúhlasí, sa zvýšil o štyri body na 37 %. Tieto zmeny zvrátia pozitívny posun medzi novembrom a decembrom 2021 a aprílom – májom 2022, takže výsledky sú teraz totožné s výsledkami zaznamenanými pred rokom.

Spolu „Súhlasím“ Spolu „Súhlasím“ Neviem D72.2 Do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v (naša KRAJINA) (% – EÚ)

V 18 členských štátoch väčšina súhlasí s ich počtom hlasov vo svojej krajine, pričom tento názor zastáva najmenej osem z desiatich vo Švédsku (97 %), Dánsku (93 %), Fínsku (85 %), Holandsku (84 %) a na Malte (81 %). Vo zvyšných deviatich krajinách si väčšina myslí, že ich hlas sa nezapočítava, pričom najvyššie úrovne sú v Grécku (68 %), Litve (66 %) a na Cypre (63 %).

V porovnaní s aprílom a májom 2022 je v súčasnosti menej pravdepodobné, že respondenti v 16 krajinách súhlasia so svojím počtom hlasov vo svojej krajine, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v Litve (29 %, -11 percentuálnych bodov), Rumunsku (41 %, -10 percentuálnych bodov), Francúzsku (61 %, -9 percentuálnych bodov) a Portugalsku (56 %, -9 percentuálnych bodov). Dohoda sa zvýšila v štyroch členských štátoch: Bulharsko (55 %, + 3 percentuálne body), Lotyšsko (46 %, + 3 percentuálne body), Fínsko (85 %, + 3 percentuálne body) a Švédsko (97 %, + 3 percentuálne body). Dohoda zostala stabilná v ostatných siedmich krajinách.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 D72.2 Do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v (naša KRAJINA) (% – EÚ) Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že najviac rozdielov sa vyskytuje v oblasti vzdelávania a finančnej situácie. Čím dlhšie respondent zostal vo vzdelávaní, tým je pravdepodobnejšie, že sa stotožní s tým, že jeho hlas sa počíta v EÚ, pričom dohoda sa pohybuje od 55 % osôb, ktoré ukončili vzdelanie vo veku 20 alebo viac rokov, až po 35 % spomedzi tých, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov alebo mladší.

Z analýzy vyplýva, že medzi sociálno-profesijnými skupinami manažéri s najväčšou pravdepodobnosťou súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v EÚ (59 %), najmä v porovnaní s osobami v domácnosti (34 %) a nezamestnanými respondentmi (36 %).

Čím menej finančných ťažkostí má respondent, tým je pravdepodobnejšie, že sa zhodnú na tom, že ich hlas sa počíta v EÚ. Z tých, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti, 53 % súhlasí, zatiaľ čo tento podiel je oveľa nižší (27 %) u tých, ktorí majú väčšinu času ťažkosti.

Respondenti, ktorí sledujú politiku EÚ, s väčšou pravdepodobnosťou súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v EÚ (57 % oproti 35 % tých, ktorí nesledujú politiku EÚ).

D72.1 Doakej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v EÚ (% – EÚ)

Spolu „Súhlasím“	Spolu „Súhlasím“
EÚ27	47	49
Vzdelávanie (koniec)
15—	35	60
16 – 19	45	51
20+	55	42
Stále študuje	50	43
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	46	51
Manažéri	59	38
Ostatné biele obojky	51	46
Manuálni pracovníci	44	S2
Domáca osoba	34	62
Nezamestnaný	36	58
Dôchodca	46	49
Študenti	50	43
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	27	68
Z času na čas	42	54
Takmer nikdy/nikdy	53	43
Sledujte európsku politiku
Sledovať	57	41
Nesledovať	35	59

V sociálno-demografickej analýze respondenti, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac, s väčšou pravdepodobnosťou súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v ich vlastnej krajine (68 %) v porovnaní s tými, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov alebo menej (47 %). Pokiaľ ide o sociálno-profesionálne skupiny, manažéri sa s najväčšou pravdepodobnosťou dohodnú (75 %), zatiaľ čo ľudia v domácnosti a nezamestnaní respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou súhlasia (v oboch prípadoch 46 %).

Čím menej finančných ťažkostí má respondent, tým je pravdepodobnejšie, že súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v ich krajine. Medzi tými, ktorí zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti, 68 % súhlasí, zatiaľ čo dohoda je 36 % medzi tými, ktorí majú väčšinu času ťažkosti.

Respondenti, ktorí sledujú politiku EÚ, s väčšou pravdepodobnosťou súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v ich krajine (69 % oproti 49 % tých, ktorí nesledujú politiku EÚ).

Tieto dve otázky sa značne prekrývajú. Respondenti, ktorí súhlasia s tým, že ich hlas sa počíta v EÚ, väčšinou súhlasia (v 93 % prípadov), že ich hlas sa počíta aj v ich vlastnej krajine.

D72.2 Do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z nasledujúcich tvrdení? Môj hlas sa počíta v (naša KRAJINA) (% – EÚ)

Spolu „Súhlasím“	Spolu „Súhlasím“
EÚ27	60	37
Vzdelávanie (koniec)
15—	47	50
16 – 19	59	39
20+	68	30
Stále študuje	59	35
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	57	41
Manažéri	75	23
Ostatné biele obojky	62	37
Manuálni pracovníci	55	42
Domáca osoba	46	52
Nezamestnaný	46	49
Dôchodca	63	34
Študenti	59	35
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	36	61
Z času na čas	52	45
Takmer nikdy/nikdy	68	30
Môj hlas sa počíta v EÚ
Celkový súhlas	93	7
Celkový nesúhlas	30	69
Sledujte európsku politiku
Sledovať	69	30
Nesledovať	49	47

Angažovanosť v politike EÚ sa za posledných šesť mesiacov znížila, pričom 56 % občanov (od apríla do mája 2022 o 10 percentuálnych bodov) uviedlo, že sledujú to, čo sa deje v politike EÚ. Približne jeden zo šiestich (16 %, -5 pp) hovorí, že nasledujú to, čo sa deje väčšinu času, a 40 % (-5 pp) to z času na čas robí. Približne jedna zo štyroch (27 %, + 5 percentuálnych bodov) uvádza, že zriedkavo sledujú to, čo sa deje v politike EÚ, a 17 % (+ 5 percentuálnych bodov) to nikdy alebo takmer nikdy neurobí. Hoci tieto zistenia predstavujú pokles od apríla do mája 2022, v období od novembra 2021 do apríla až mája 2022 to nasleduje po zvýšení, takže výsledky sú teraz podobné tomu, aké boli pred rokom.

V 19 členských štátoch sa väčšina respondentov riadi politikou EÚ, pričom najvyšší podiel bol zaznamenaný v Luxembursku (76 %), Holandsku (69 %), Nemecku (68 %), Švédsku a Fínsku (v oboch prípadoch 64 %). V Litve rovnaké proporcie „sledujú“ a „nesledujú“ politiku EÚ (obe 50 %), zatiaľ čo v siedmich krajinách sa politika EÚ riadi len menšinou občanov. Najnižšie podiely, ktoré nasledujú po politike EÚ, sú zaznamenané v Bulharsku, Slovinsku (40 %), na Slovensku (44 %) a v Estónsku (45 %).

Viac ako štvrtina respondentov na Malte (35 %), Luxembursku (27 %) a Nemecku (26 %) sleduje politiku EÚ „väčšinu času“ v porovnaní so 6 % v Bulharsku a 7 % v Slovinsku, Litve a Rumunsku.

V 21 členských štátoch EÚ má respondenti v súčasnosti menšiu pravdepodobnosť, že budú väčšinu času sledovať politiku EÚ ako pred pol rokom, a v siedmich krajinách je tento pokles vyšší ako desať percentuálnych bodov: Poľsko (52 %, -20 percentuálnych bodov), Bulharsko (40 %, – 18 percentuálnych bodov), Nemecko (68 %, -16 percentuálnych bodov), Estónsko (45 %, -15 percentuálnych bodov), Španielsko (48 %, -14 percentuálnych bodov), Litva (50 %, -12 percentuálnych bodov) a Slovinsko (40 %, -12 percentuálnych bodov). K malému nárastu došlo v Luxembursku (76 %, + 3 percentuálne body) a v Rumunsku (53 %, + 3 percentuálne body). Výsledky zostali v ostatných štyroch členských štátoch stabilné.

(Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) Zriedkavo 27 (+ 5) Nikdy alebo takmer nikdy 17 (+ 5) Neviem 0 (=) Väčšinu času 16 (-5) Z času na čas 40 (-5) QA2 Niektorí ľudia sledujú to, čo sa deje v politike Európskej únie, či už prebiehajú voľby alebo nie. Iní to nezaujímajú. Povedali by ste, že sledujete, čo sa deje v politike Európskej únie? (% – EÚ27) Sociálno-demografická analýza sa zameriava na tých, ktorí väčšinou alebo z času na čas sledujú politiku EÚ. Z toho vyplýva, že u mužov je väčšia pravdepodobnosť, že sa budú riadiť politikou EÚ ako ženy (61 % oproti 52 %). Z toho tiež vyplýva, že ľudia s väčšou pravdepodobnosťou sledujú politiku EÚ, keďže starnú, pričom podiel ľudí vo veku od 15 do 24 rokov sa zvyšuje zo 42 % na 61 % medzi osobami vo veku 55 rokov a viac.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 QA2 Niektorí ľudia sledujú to, čo sa deje v politike Európskej únie, či už prebiehajú voľby alebo nie. Iní to nezaujímajú. Povedali by ste, že sledujete, čo sa deje v politike Európskej únie? (% – spolu ‚sledovanie‘)

Čím dlhšie respondent zostal vo vzdelávaní, tým je pravdepodobnejšie, že bude sledovať politiku EÚ. Podiel je 68 % medzi tými, ktorí zostali vo vzdelávaní až do veku 20 rokov, v porovnaní so 45 % u tých, ktorí skončili vo veku 15 rokov alebo mladší. Existujú aj veľké rozdiely medzi sociálno-profesijnými skupinami, pričom podiel, ktorý sleduje politiku EÚ, sa pohybuje od 70 % medzi manažérmi až po 38 % medzi domácimi pracovníkmi.

Tí, ktorí majú málo finančných ťažkostí (61 %) majú oveľa väčšiu pravdepodobnosť, že budú sledovať politiku EÚ ako tí, ktorí majú väčšinu času ťažkosti (44 %).

Respondenti s pozitívnym obrazom o EÚ alebo Európskom parlamente s väčšou pravdepodobnosťou sledujú to, čo sa deje v politike EÚ (68 % a 74 %). Existuje však malý alebo žiadny rozdiel v pomere, ktorý sleduje politiku EÚ, keď sa porovnávajú tie, ktorých obraz EÚ alebo Európskeho parlamentu je neutrálny (47 % v každom prípade) a tých, ktorých imidž je negatívny (46 % s negatívnym obrazom EÚ a 49 % osôb s negatívnym obrazom Európskeho parlamentu).

QA2 Niektorí ľudia sledujú to, čo sa deje v politike Európskej únie, či už prebiehajú voľby alebo nie. Iní to nezaujímajú. Povedali by ste, že sledujete, čo sa deje v politike Európskej únie? (% – EÚ)

Spolu „sledovať“	Spolu „Nesledovať“
EÚ 27	56	44
Pohlavie
Muž	61	39
Žena	52	48
Vek
15 – 24	42	58
25 – 39	54	46
40 – 54	58	42
55+	61	39
Vzdelávanie (koniec)
15—	45	55
16 – 19	54	46
20+	68	32
Stále študuje	48	52
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	66	34
Manažéri	70	30
Ostatné biele obojky	60	40
Manuálni pracovníci	49	51
Domáca osoba	38	62
Nezamestnaný	44	55
Dôchodca	61	39
Študenti	48	52
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	44	56
Z času na čas	53	47
Takmer nikdy/nikdy	61	39
Imidž EÚ
Spolu „pozitívne“	68	32
Neutrálne	47	53
Spolu „Negatívne“	46	54
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	74	26
Neutrálne	47	53
Negatívne	49	51

Dve tretiny občanov aspoň príležitostne diskutujú o európskej politike s priateľmi alebo príbuznými. O niečo viac ako polovica hovorí, že príležitostne diskutujú o európskych politických záležitostiach s priateľmi a príbuznými (52 %, -1 percentuálny bod od apríla do mája 2022), zatiaľ čo 15 % (–3 percentuálneho bodu) často diskutuje o európskych politických otázkach. Približne tretina (33 %, + 4 pp) nikdy nehovorí o takýchto veciach.

Z dlhodobejšieho trendu vyplýva, že podiel, ktorý často diskutuje o európskych politických záležitostiach s priateľmi alebo príbuznými, zostáva na relatívne vysokej úrovni. Podiel, ktorý príležitostne diskutoval o takýchto otázkach, zostal od roku 2020 relatívne stabilný.

(Október/nov 2022 – apríl/máj 2022) Nikdy 33 (+ 4) Neviem 0 (=) Často 15 (-3) Príležitostne 52 (-1) D71.2 Keď sa stretnete s priateľmi alebo príbuznými, povedali by ste, že diskutujete často, príležitostne alebo nikdy...? Európske politické záležitosti (% – EÚ27) V 25 krajinách respondenti najčastejšie hovoria, že príležitostne diskutujú o európskych politických otázkach, pričom najvyšší podiel bol zaznamenaný v Maďarsku (69 %), na Slovensku (65 %) a v Nemecku (62 %). V Španielsku (56 %) a vo Francúzsku (54 %) respondenti najčastejšie tvrdia, že nikdy nediskutovali o európskych politických otázkach.

V siedmich krajinách najmenej jedna z piatich uviedla, že často diskutuje o európskych politických záležitostiach s priateľmi a príbuznými, pričom najvyšší podiel je na Malte (30 %), Holandsku (27 %) a Grécku (25 %). Naproti tomu 7 % v Slovinsku a 9 % v Portugalsku hovorí to isté.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 D71.2 Keď sa stretnete s priateľmi alebo príbuznými, povedali by ste, že diskutujete často, príležitostne alebo nikdy...? Európske politické záležitosti (% – často)

Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že tí, ktorí zostali vo vzdelávaní až do veku 20 alebo viac rokov (21 %) samostatne zárobkovo činných respondentov (23 %) a manažérov (22 %), najčastejšie rozprávajú o európskych politických záležitostiach s priateľmi a príbuznými. Tí, ktorí nikdy nehovoria o európskych politických otázkach, sú s najväčšou pravdepodobnosťou vo veku 15 – 24 rokov (44 %), tí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 15 rokov alebo menej (48 %), ľudia v domácnosti (50 %), nezamestnaní (48 %) a tí, ktorí majú najväčšie finančné ťažkosti (44 %).

D71.2 Keď sa stretnete s priateľmi alebo príbuznými, povedali by ste, že diskutujete často, príležitostne alebo nikdy...? Európske politické záležitosti (% – EÚ27)

Často	Príležitostne	Nikdy
EÚ27	15	52	33
Vek
15 – 24	12	44	44
25 – 39	16	53	31
40 – 54	15	54	30
55+	15	52	32
Vzdelávanie (koniec)
15—	9	43	48
16 – 19	13	55	32
20+	21	54	25
Stále študuje	14	46	40
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	23	54	23
Manažéri	22	58	20
Ostatné biele obojky	15	60	25
Manuálni pracovníci	12	52	35
Domáca osoba	8	41	50
Nezamestnaný	11	40	48
Dôchodca	14	50	35
Študenti	14	46	40
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	14	42	44
Z času na čas	13	54	33
Takmer nikdy/nikdy	16	53	31

Pred preskúmaním výsledkov tohto pododdielu je potrebné poznamenať, že z iných nedávnych prieskumov vyplynulo, že existuje veľmi vysoká úroveň informovanosti Európskeho parlamentu a iných európskych inštitúcií. Napríklad v štandardnom prieskume Eurobarometra približne deväť z desiatich občanov uviedlo, že počuli o Európskom parlamente, čo bolo v priebehu času konzistentné27 Štandardný prieskum Eurobarometra 97, leto 2022 .

V tomto prieskume viac ako šesť z desiatich občanov EÚ (64 %, + 1 percentuálny bod od novembra do decembra 2021) uviedlo, že nedávno čítali, videli alebo počuli o Európskom parlamente, či už z internetu, televízie alebo rozhlasu.

(Október/nov 2022 – nov/december 2021) Nie 36 (-1) Neviem 0 (=) Áno 64 (+ 1) Otázka č. 1 Čítali ste nedávno v tlači, videli ste na internete alebo v televízii alebo ste v rádiu počuli niečo o Európskom parlamente? (% – EÚ27) V rámci EÚ existujú určité rozdiely: v ôsmich členských štátoch aspoň tri štvrtiny respondentov uviedli, že nedávno čítali, videli alebo počuli niečo o Európskom parlamente pod vedením Luxemburska (80 %), Estónska, Fínska, Slovenska a Litvy (všetkých 79 %). Týka sa to však menej ako polovice respondentov vo Francúzsku (37 %) a Dánsku (49 %).

Hoci od novembra do decembra 2021 došlo na celkovej úrovni EÚ k malej zmene, na úrovni jednotlivých krajín došlo k určitým podstatným zmenám. Veľký nárast možno pozorovať v Maďarsku (77 %, + 16 percentuálnych bodov), Luxembursku (80 %, + 15 percentuálnych bodov), na Cypre (65 %, + 14 percentuálnych bodov) a v Bulharsku (53 %, + 10 percentuálnych bodov). K určitému veľkému poklesu došlo aj na Malte (67 %, -10 percentuálnych bodov) a v Poľsku (62 %, -10 percentuálnych bodov). Celkovo 12 krajín zaznamenalo nárast od novembra do decembra 2021, zatiaľ čo v piatich krajinách došlo k poklesu.

Nov/december 2021 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – nov/december 2021 Otázka č. 1 Čítali ste nedávno v tlači, videli ste na internete alebo v televízii alebo ste v rádiu počuli niečo o Európskom parlamente? (% – áno)

Zo sociálno-demografických zistení vyplýva, že muži s väčšou pravdepodobnosťou než ženy tvrdia, že nedávno niečo čítali, videli alebo počuli o Európskom parlamente (68 % v porovnaní s 59 %), zatiaľ čo podiel sa s vekom zvyšuje zo 49 % medzi 15 – 24 ročnými osobami na 67 % u osôb vo veku 40 – 54 rokov a 55 rokov. Viac vzdelaní ľudia s väčšou pravdepodobnosťou hovoria, že čítali, videli alebo počuli niečo nedávno (71 % tých, ktorí ukončili svoje vzdelanie vo veku 20 alebo viac rokov). Tento podiel je tiež vyšší u tých, ktorí len zriedka alebo nikdy nemajú ťažkosti s platením účtov (67 %), ako aj manažérov (73 %) a samostatne zárobkovo činných osôb (71 %).

Respondenti, ktorí majú pozitívny obraz o Európskom parlamente (78 %), s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že nedávno niečo čítali, videli alebo počuli, než tí, ktorí majú negatívny obraz (59 %) alebo neutrálny obraz (56 %). To naznačuje, že existuje vzťah medzi obrazom, ktorý ľudia majú, a množstvom, ktoré čítajú, vidia alebo počúvajú o Európskom parlamente, hoci nie je jasné, ako tieto dva faktory vzájomne pôsobia – t. j. či prijímanie informácií vedie k silnejšiemu alebo pozitívnejšiemu obrazu, alebo či ľudia, ktorí majú silnejší obraz, pravdepodobne hľadajú informácie.

Otázka č. 1 Čítali ste nedávno v tlači, videli ste na internete alebo v televízii alebo ste v rádiu počuli niečo o Európskom parlamente? (% – EÚ)

Áno	Nie
EÚ 27	64	36
Pohlavie
Muž	68	32
Žena	59	41
Vek
15 – 24	49	51
25 – 39	61	39
40 – 54	67	33
55+	67	33
Vzdelávanie (koniec)
15—	58	42
16 – 19	63	37
20+	71	29
Stále študuje	52	48
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	71	29
Manažéri	73	27
Ostatné biele obojky	66	34
Manuálni pracovníci	60	40
Domáca osoba	53	47
Nezamestnaný	52	48
Dôchodca	67	33
Študenti	52	48
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	54	46
Z času na čas	60	40
Takmer nikdy/nikdy	67	33
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	78	22
Neutrálne	56	44
Negatívne	59	41

5.2. Voľby do Európskeho parlamentu

Význam hlasovania v európskych voľbách sa od apríla do mája 2022 znížil, pričom menej ako polovica občanov (46 %) v súčasnosti kladie veľký význam pri hlasovaní (13 percentuálnych bodov). Približne štyria z desiatich (39 %, + 8 percentuálnych bodov) tvrdia, že hlasovanie v týchto voľbách má stredný význam, zatiaľ čo 14 % (+ 5 percentuálnych bodov) tvrdí, že je pre nich málo dôležité.

Z analýzy dlhodobých trendov vyplýva, že súčasné údaje sú v súlade s výsledkami pred poslednými voľbami do Európskeho parlamentu. V rovnocennom časovom rámci (približne 18 mesiacov pred voľbami) 42 % kládlo veľký dôraz na hlasovanie v septembri – októbri 2017, pričom v apríli 2018 (rok pred poslednými voľbami) vzrástlo na 49 %. To naznačuje, že súčasný výsledok (46 % s vysokým významom) je v súlade s predchádzajúcimi výsledkami a že údaj za apríl – máj 2022 (59 %) bol zvyčajne vysoký.

Október/Nov 2022 Apríl/máj 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Celkový „Vysoký význam“ (8 – 10) Spolu „stredný význam“ (4 – 7) Spolu „Nízky význam“ (1 – 3) Neviem Otázka 22a Prosím, povedzte, aké dôležité je pre vás osobne voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu? Použite stupnicu od 1 do 10, keď 1 znamená, že hlasovanie je niečo, čo nemá pre vás vôbec žiadny význam, a 10 znamená, že hlasovanie je niečo, čo považujete za dôležité alebo kľúčovú povinnosť pre vás ako občana. Zvyšné čísla označujú niečo medzi týmito dvoma pozíciami. (% – EÚ27) V 15 členských štátoch má väčšina respondentov veľký osobný význam pri voľbách do Európskeho parlamentu, pričom najvyšší podiel bol zaznamenaný v Dánsku (71 %), Švédsku (68 %), Írsku a Holandsku (v oboch prípadoch 63 %). V ostatných 12 členských štátoch je väčšinový názor, že hlasovanie v európskych voľbách má stredný význam. Respondenti to s najväčšou pravdepodobnosťou uvádzajú na Slovensku (51 %), Rumunsku (49 %), Taliansku a Chorvátsku (obe 47 %).

Spolu „Vysoký význam“ (8 – 10) Spolu „stredný význam“ (4 – 7) Spolu „Nízky význam“ (1 – 3) Neviem Otázka 22a Prosím, povedzte, aké dôležité je pre vás osobne voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu? Použite stupnicu od 1 do 10, keď 1 znamená, že hlasovanie je niečo, čo nemá pre vás vôbec žiadny význam, a 10 znamená, že hlasovanie je niečo, čo považujete za dôležité alebo kľúčovú povinnosť pre vás ako občana. Zvyšné čísla označujú niečo medzi týmito dvoma pozíciami. (%) V deviatich krajinách má najmenej jeden z piatich respondentov malý význam pri hlasovaní v európskych voľbách, pričom najväčší podiel bol zaznamenaný v Česku (31 %), Estónsku (29 %) a na Cypre (25 %).

Podiel respondentov v celej EÚ, ktorí tvrdia, že hlasovanie v európskych voľbách je pre nich osobne dôležitý, sa od apríla až mája 2021 znížil o 13 percentuálnych bodov. Znížila sa aj v každej krajine okrem Rakúska, Švédska a Holandska, kde zostala stabilná. V skutočnosti bol pokles v 17 krajinách najmenej desať percentuálnych bodov, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v Slovinsku (36 %, -27 percentuálnych bodov), na Malte (43 %, -25 percentuálnych bodov) a vo Francúzsku (40 %, -61 percentuálnych bodov).

V dôsledku týchto zmien sa stredný (a nie vysoký) význam stal dominantným názorom v 11 krajinách.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Otázka 22a Prosím, povedzte, aké dôležité je pre vás osobne voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu? Použite stupnicu od 1 do 10, keď 1 znamená, že hlasovanie je niečo, čo nemá pre vás vôbec žiadny význam, a 10 znamená, že hlasovanie je niečo, čo považujete za dôležité alebo kľúčovú povinnosť pre vás ako občana. Zvyšné čísla označujú niečo medzi týmito dvoma pozíciami. (% – celkový „vysoký význam“)

Dve tretiny (67 %) respondentov uviedli, že je pre nich veľmi dôležité, aby hlasovali v národných voľbách (-5 percentuálnych bodov od apríla do mája 2022). Štvrtina (25 %, + 3 percentuálne body) tvrdí, že to má pre nich stredný význam, zatiaľ čo 7 % (+ 2 percentuálne body) hovorí, že je to málo dôležité.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Spolu „Vysoký význam“ (8 – 10) Spolu „stredný význam“ (4 – 7) Spolu „Nízky význam“ (1 – 3) Neviem Otázka 22b A do akej miery je pre vás dôležité, aby ste hlasovali v národných voľbách v (naša KRAJINA)? (% – EÚ27)

Väčšina respondentov v každej krajine tvrdí, že hlasovanie v národných voľbách je pre nich veľmi dôležité, hoci ich podiel sa pohybuje od 95 % vo Švédsku, 91 % v Dánsku a 87 % v Holandsku po 49 % v Belgicku a 50 % v Bulharsku a Rumunsku. Existuje deväť krajín, v ktorých najmenej jeden z desiatich tvrdí, že hlasovanie v týchto voľbách je pre nich málo dôležité, a to na čele s Cyprom, Belgickom (v oboch prípadoch 13 %), Bulharskom, Estónskom a Francúzskom (všetkých 12 %).

V každej krajine je pravdepodobnejšie, že respondenti budú pri hlasovaní vo vnútroštátnych voľbách klásť väčší význam ako vo voľbách do EÚ, ale rozdiely sa značne líšia. Najnižšie rozdiely sú zaznamenané v Rumunsku (vnútroštátnych 50 %, EÚ 41 %), Belgicku (štátnych 49 %, EÚ 38 %), Maďarsku (vnútroštátnych 65 %, EÚ 52 %), Írsku (77 %, EÚ 63 %) a Luxembursku (vnútroštátnych 68 %, EÚ 54 %). Najväčšie rozdiely zaznamenali Česko (vnútroštátne 64 %, EÚ 28 %), Slovensko (štátna 58 %, EÚ 26 %), Lotyšsko (štátna 70 %, EÚ 39 %) a Fínsko (vnútroštátne 81 %, EÚ 50 %).

V porovnaní s aprílom a májom 2022 majú respondenti v súčasnosti väčšiu pravdepodobnosť, že budú klásť veľký dôraz na hlasovanie v národných voľbách v Lotyšsku (70 %, + 8 percentuálnych bodov), Holandsku (87 %, + 4 percentuálne body), Grécku (74 %, + 3 percentuálne body) a Rakúsku (68 %, + 3 percentuálne body). Podiel klesol v 17 krajinách, najmä v Malte (64 %, -17 percentuálnych bodov), Bulharsku (50 %, -13 percentuálnych bodov), Slovinsku (66 %, -13 percentuálnych bodov) a Belgicku (49 %, -12 percentuálnych bodov). Výsledky zostali stabilné v šiestich krajinách.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Otázka 22b A do akej miery je pre vás dôležité, aby ste hlasovali v národných voľbách v (naša KRAJINA)? (% – spolu ‚vysoký ‚dôležitosť‘)

Zo sociálno-demografickej analýzy vyplýva, že starší respondenti, tí s najvyššou úrovňou vzdelania, manažéri a tí, ktorí majú najmenšie finančné ťažkosti, s najväčšou pravdepodobnosťou pripisujú veľký význam hlasovaniu v európskych a národných voľbách, pričom najväčšie rozdiely súvisia s úrovňou vzdelania a finančnou situáciou. Napríklad 52 % osôb s najmenšími finančnými ťažkosťami považuje hlasovanie vo voľbách do Európskeho parlamentu za veľmi dôležité v porovnaní s 30 %, ktorí majú najväčšie finančné ťažkosti.

Pozitívny obraz o EÚ alebo Európskom parlamente je spojený s veľkým významom pri hlasovaní. Napríklad tí, ktorí majú pozitívny obraz o EÚ, s väčšou pravdepodobnosťou ohodnotia hlasovanie v oboch typoch volieb ako veľmi dôležité pre nich. Okrem toho tí, ktorí súhlasia so svojím hlasom v EÚ, majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú pri hlasovaní vo voľbách do Európskeho parlamentu klásť veľký význam ako tí, ktorí si nemyslia, že ich hlas sa počíta (64 % oproti 30 %).

Otázka 22 Prosím, povedzte, aké dôležité je pre vás osobne voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu? Použite stupnicu od 1 do 10, keď 1 znamená, že hlasovanie je niečo, čo nemá pre vás vôbec žiadny význam, a 10 znamená, že hlasovanie je niečo, čo považujete za dôležité alebo kľúčovú povinnosť pre vás ako občana. Zvyšné čísla označujú niečo medzi týmito dvoma pozíciami. (%)

Voľby do Európskeho parlamentu	Národné voľby
Celkový „vysoký význam“ (8 – 10)	Celkový „stredný význam“ (4 – 7)	Celkový „nízky význam“ (1 – 3)	Celkový „vysoký význam“ (8 – 10)	Celkový „stredný význam“ (4 – 7)	„Nízky význam“ spolu (1 – 3)
EÚ 27	46	39	14	67	25	7
Pohlavie
Muž	46	39	15	68	25	7
Žena	46	40	13	67	26	6
Vek
15 – 24	42	43	13	59	31	8
25 – 39	45	40	14	66	27	7
40 – 54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Vzdelávanie (koniec)
15—	38	43	18	59	29	11
16 – 19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Stále študuje	47	40	11	64	27	7
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	53	34	13	73	21	6
Manažéri	59	34	7	81	16	2
Ostatné biele obojky	48	40	11	68	26	5
Manuálni pracovníci	39	44	17	58	33	9
Domáca osoba	33	46	19	53	35	11
Nezamestnaný	32	42	26	52	31	16
Dôchodca	49	36	15	72	21	6
Študenti	47	40	11	64	27	7
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	30	42	27	50	33	16
Z času na čas	40	45	14	58	34	7
Takmer nikdy/nikdy	52	35	12	74	20	6
Imager Európskej únie
Spolu „pozitívne“	64	31	5	80	16	3
Neutrálne	33	50	16	56	35	8
Spolu „Negatívne“	26	38	35	51	31	18
Môj hlas sa počíta v EÚ
Celkový súhlas	64	33	3	79	19	1
Celkový nesúhlas	30	45	24	56	31	12
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	67	29	4	82	16	1
Neutrálne	36	48	15	61	32	6
Negatívne	31	37	32	56	29	15

O niečo viac ako polovica občanov EÚ (54 %) tvrdí, že sa zaujímajú o ďalšie európske voľby, ktoré sa uskutočnia v máji 2024. To zahŕňa 14 %, ktorí hovoria, že majú „veľmi záujem“ a 40 %, ktorí majú „niečo záujem“. Viac ako štyria z desiatich (45 %) hovoria, že nemajú záujem veľmi alebo vôbec.

Tieto zistenia sú veľmi podobné zisteniam zaznamenaným na jeseň 2017 (EB88.1), v rovnakom čase pred poslednými európskymi voľbami v roku 2019.

(Október/nov 2022 – sep/október 2017) Nezaujímajú sa veľmi 30 (+ 4) Vôbec nie záujem 15 (-2) Neviem 1 (-1) Veľký záujem 14 (-3) Trochu záujem 40 (+ 2) QA21 Budúce voľby do Európskeho parlamentu sa uskutočnia v máji 2024. Aký záujem alebo nie by ste povedali, že ste v týchto voľbách? (% – EÚ27)

Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely v pomere, ktorý sa zaujíma o budúce európske voľby. Viac ako šesť z desiatich respondentov uviedlo, že sa zaujímajú o Maltu (71 %), Írsko, Holandsko (obe 66 %), Luxembursko, Švédsko (obe 64 %) a Nemecko (61 %). V druhom extréme sa menej ako štyria z desiatich respondentov zaujímajú o Česko, Slovensko (obe 27 %), Estónsko (37 %) a Francúzsko (39 %).

V porovnaní so zisteniami z jesene 2017 sa záujem o budúce európske voľby zvýšil v desiatich členských štátoch, najmä v Grécku (56 %, + 14 percentuálnych bodov), Chorvátsku (56 %, + 9 percentuálnych bodov) a Portugalsku (49 %, + 9 percentuálnych bodov). Úroky klesli v desiatich krajinách, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný vo Fínsku (53 %, -14 percentuálnych bodov), Estónsku (37 %, -13 percentuálnych bodov) a Holandsku (66 %, -13 percentuálnych bodov). Výsledky sú stabilné v ostatných siedmich členských štátoch.

Sep/október 2017 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – sep/október 2017 QA21 Budúce voľby do Európskeho parlamentu sa uskutočnia v máji 2024. Aký záujem alebo nie by ste povedali, že ste v týchto voľbách? (% – spolu ‚zainteresované‘)

Sociálno-demografická analýza poukazuje na veľké rozdiely podľa úrovne vzdelania a finančných ťažkostí. Záujem o ďalšie európske voľby sa pohybuje od 63 % medzi tými, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 20 rokov alebo viac, až po 43 % spomedzi tých, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov.

Viac ako polovica (57 %) tých, ktorí majú najmenej finančných ťažkostí, tvrdí, že sa zaujímajú o budúce európske voľby, v porovnaní s 36 %, ktorí majú najväčšie finančné ťažkosti. Manažéri (68 %) majú väčšiu pravdepodobnosť záujmu ako manažéri v iných sociálno-profesijných kategóriách.

Mladší respondenti sa o ďalšie voľby do Európskeho parlamentu zaujímajú o niečo menej ako starší respondenti (48 % vo veku 15 – 24 rokov oproti 53 % – 55 % v starších vekových skupinách).

Záujem o ďalšie európske voľby je vyšší u respondentov, ktorých imidž Európskeho parlamentu je pozitívny (79 % oproti 33 % tých, ktorých imidž je negatívny), tých, ktorí súhlasia s ich hlasom v EÚ (72 % oproti 37 %, ktorí nesúhlasia) a tých, ktorí sledujú európsku politiku (70 % oproti 32 %, ktorí nie). Sedem z desiatich (71 %) z tých, ktorí hlasovali v posledných európskych voľbách, uviedlo, že majú záujem o ďalšie voľby, v porovnaní s 26 % tých, ktorí nehlasovali naposledy.

QA21 Budúce voľby do Európskeho parlamentu sa uskutočnia v máji 2024. Aký záujem alebo nie by ste povedali, že ste v týchto voľbách? (% – EÚ)

Spolu „zaujaté“	Spolu „Nezaujíma sa“
EÚ27	54	45
Vek
15 – 24	48	50
25 – 39	53	46
40 – 54	54	45
55+	55	44
Vzdelávanie (koniec)
15—	43	56
16 – 19	51	48
20+	63	36
Stále študuje	53	45
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	61	39
Manažéri	68	32
Ostatné biele obojky	57	42
Manuálni pracovníci	47	52
Domáca osoba	41	58
Nezamestnaný	42	57
Dôchodca	54	45
Študenti	53	45
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	36	63
Z času na čas	51	48
Takmer nikdy/nikdy	57	42
Imager Európskej únie
Spolu „pozitívne“	73	26
Neutrálne	41	58
Spolu „Negatívne“	27	72
Môj hlas sa počíta v EÚ
Celkový súhlas	72	27
Celkový nesúhlas	37	62
Hlasovanie v posledných voľbách do Európskeho parlamentu
Áno	71	28
Nie	26	73
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	79	20
Neutrálne	44	55
Negatívne	33	67
Sledujte európsku politiku
Sledovať	70	30
Nesledovať	32	66

Respondenti sa pýtali, kedy si myslia, že najbližšie voľby do Európskeho parlamentu sa budú konať v ich krajine. Jeden zo štyroch občanov (25 %) poskytol správnu odpoveď z mája 2024, zatiaľ čo štyria zo štyroch občanov (41 %) poskytli nesprávnu odpoveď, najčastejšie tým, že v roku 2024 (13 %) poskytli nesprávny mesiac (13 %) alebo určili dátum v roku 2023 (11 %). Jeden z troch respondentov (34 %) povedal, že nevie.

Tento rok/Posledne tento rok/v roku 2022 1 Neviem 34 Iný/Ďalší dátum 10 Za tri roky/v roku 2025 6 Budúci rok/v roku 2023/akýkoľvek mesiac v roku 2023 11 V máji 2024 25 Za dva roky/v roku 2024/akýkoľvek mesiac v roku 2024 okrem mája 13 (Október/nov 2022) Otázka 20 Podľa vášho názoru, kedy sa budú konať nasledujúce voľby do Európskeho parlamentu tu (naša KRAJINA)? (% – EÚ27) Medzi členskými štátmi existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o podiel respondentov, ktorí sú schopní správne určiť načasovanie budúcich volieb do Európskeho parlamentu. Respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou poznajú správnu odpoveď na Malte (51 %), Maďarsku (42 %), Luxembursku a Belgicku (obe 39 %). Najnižšie podiely, ktoré poskytujú správnu odpoveď, sú zaznamenané vo Francúzsku (9 %), Portugalsku (12 %), Španielsku (13 %) a Grécku (15 %).

Vysoký podiel respondentov poskytol nesprávnu odpoveď vo Švédsku (59 %), Grécku (57 %), Chorvátsku a Holandsku (obe 56 %), zatiaľ čo respondenti s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že nevedia v Portugalsku (62 %) a vo Francúzsku (57 %).

„Správna odpoveď“ spolu Spolu „nesprávna odpoveď“ Neviem Otázka 20 Podľa vášho názoru, kedy sa budú konať nasledujúce voľby do Európskeho parlamentu tu (naša KRAJINA)? (%)

V sociálno-demografickej analýze je o niečo vyššia pravdepodobnosť, že muži ako ženy správne určia načasovanie budúcich volieb do Európskeho parlamentu (27 % oproti 23 %). Respondenti vo veku 25 – 39 rokov (29 %) a 40 – 54 (27 %) majú väčšiu pravdepodobnosť, že poskytnú správnu odpoveď ako respondenti vo veku 15 – 24 rokov (21 %) alebo 55+ (22 %).

Tí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac (29 %), s väčšou pravdepodobnosťou poznajú načasovanie budúcich volieb do Európskeho parlamentu ako tí, ktorí odišli vo veku 16 – 19 rokov (25 %) alebo vo veku 15 rokov alebo predtým (17 %).

Pracovníci s bielym golierom (32 %), manažéri (31 %) a samostatne zárobkovo činné osoby (30 %) majú väčšiu pravdepodobnosť, že poskytnú správnu odpoveď, najmä v porovnaní s osobami v domácnosti (13 %).

Znalosť načasovania budúcich volieb do Európskeho parlamentu je vyššia u respondentov, ktorí hlasovali v posledných voľbách do Európskeho parlamentu (31 % oproti 16 % tých, ktorí nehlasovali), ako aj tých, ktorí majú v úmysle voliť v nasledujúcich voľbách (29 % oproti 12 % tých, ktorí nemajú v úmysle voliť). Správne znalosti sú tiež vyššie u tých, ktorí majú pozitívny obraz o Európskom parlamente (32 % oproti 22 % osôb s neutrálnym imidžom a 19 % s negatívnym imidžom), ako aj u tých, ktorí sledujú európsku politiku (31 % oproti 16 %, ktorí nemajú).

Otázka 20 Podľa vášho názoru, kedy sa budú konať nasledujúce voľby do Európskeho parlamentu tu (naša KRAJINA)? (% – EÚ)

„Správna odpoveď“ spolu	Spolu „nesprávna odpoveď“	Neviem
EÚ 27	25	41	34
Pohlavie
Muž	27	42	31
Žena	23	40	37
Vek
15 – 24	21	38	41
25 – 39	29	41	30
40 – 54	27	44	29
55+	22	41	37
Vzdelávanie (koniec)
15—	17	39	44
16 – 19	25	42	33
20+	29	42	29
Stále študuje	22	38	40
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	30	42	28
Manažéri	31	41	28
Ostatné biele obojky	32	42	26
Manuálni pracovníci	26	44	30
Domáca osoba	13	41	46
Nezamestnaný	17	37	46
Dôchodca	20	41	39
Študenti	22	38	40
Hlasovanie v posledných voľbách do Európskeho parlamentu
Áno	31	42	27
Nie	16	42	42
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	32	43	25
Neutrálne	22	40	38
Negatívne	19	45	36
Pravdepodobnosť hlasovania v najbližších voľbách do Európskeho parlamentu
Pravdepodobne	29	43	28
Nie je pravdepodobné	12	37	51
Sledujte európsku politiku
Sledovať	31	44	25
Nesledovať	16	38	46

Pravdepodobnosť hlasovania v najbližších voľbách do Európskeho parlamentu sa od apríla do mája 2022 mierne znížila, pričom 67 % (-4 percentuálnych bodov) občanov uviedlo, že by pravdepodobne hlasovali v takýchto voľbách, ak by sa konali budúci týždeň. O niečo menej ako jeden z piatich (18 %, + 4 percentuálne body) je nepravdepodobné, že by hlasovali, zatiaľ čo 14 % (+ 1 percentuálny bod) je neutral28 Odpovede boli poskytnuté na stupnici od 1 do 10, t. j. na desaťbodovej stupnici, kde „1“ znamená „nie je vôbec pravdepodobné“ a „10“ znamená „veľmi pravdepodobné“ a tieto výsledky boli zoskupené takto: pravdepodobné (7 – 10), neutrálne (5 – 6), nepravdepodobné (1 – 4). . Tento mierny pokles nasleduje po veľkom zvýšení medzi novembrom a decembrom 2021 (58 %) a aprílom – májom 2022 (71 %).

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Celkom „Rovnako“ (7 – 10) Spolu „Neutral“ (5 – 6) Celkom „nie je pravdepodobné“ (1 – 4) Nie je oprávnený voliť (spontánny) Radšej neodpoviem (spontánne) Neviem Otázka 28 Ak by sa budúce voľby do Európskeho parlamentu mali konať budúci týždeň, aká je pravdepodobnosť, že by ste v týchto voľbách hlasovali? Použite stupnicu od 1 do 10, kde „1“ znamená „nie je vôbec pravdepodobné“ a „10“ znamená „veľmi pravdepodobné“. (% – EÚ27) Väčšina respondentov v každom členskom štáte tvrdí, že by pravdepodobne hlasovali v európskych voľbách, ak by sa konali budúci týždeň, hoci podiel sa pohybuje od 85 % vo Švédsku, 83 % v Holandsku a 82 % v Dánsku, 49 % v Estónsku, 51 % na Cypre a 52 % na Slovensku.

Najväčší podiel respondentov, ktorí tvrdia, že nebudú hlasovať, je zaznamenaný na Cypre (32 %), Česku, Estónsku (obe 31 %) a Francúzsku (30 %).

V troch krajinách došlo k zvýšeniu podielu, ktorý hovorí, že by pravdepodobne hlasovali v európskych voľbách, ak by sa konali budúci týždeň: Grécko (75 %, + 6 percentuálnych bodov), Rakúsko (68 %, + 4 percentuálne body) a Lotyšsko (66 %, + 4 percentuálne body). Podiel klesol v 19 členských štátoch s poklesom o viac ako 10 percentuálnych bodov v Slovinsku (56 %, -14 percentuálnych bodov), Estónsku (49 %, -12 percentuálnych bodov), na Cypre (51 %, -12 percentuálnych bodov) a vo Francúzsku (57 %, -11 percentuálnych bodov). Výsledky zostali v ďalších piatich krajinách stabilné.

Apríl/máj 2022 Október/Nov 2022 Evolúcia okt/nov 2022 – apríl/máj 2022 Otázka 28 Ak by sa budúce voľby do Európskeho parlamentu mali konať budúci týždeň, aká je pravdepodobnosť, že by ste v týchto voľbách hlasovali? Použite stupnicu od 1 do 10, kde „1“ znamená „nie je vôbec pravdepodobné“ a „10“ znamená „veľmi pravdepodobné“. (V % pravdepodobných)

Vek, úroveň vzdelania a finančná situácia poskytujú hlavné rozdiely v sociálno-demografickej analýze. U osôb vo veku 15 – 24 rokov je menej pravdepodobné, že budú voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu (55 %), zatiaľ čo osoby vo veku nad 55 rokov s najväčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že by hlasovali (70 %). Tí, ktorí ukončili vzdelanie vo veku 20 rokov alebo viac (78 %), s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že by hlasovali ako tí, ktorí ukončili vzdelanie v mladšom veku, a najmä tí, ktorí ukončili vzdelávanie vo veku 15 rokov alebo menej (58 %).

Z analýzy tiež vyplýva, že čím menej finančných ťažkostí má respondent, tým je pravdepodobnejšie, že by hlasovali. Konkrétne 73 % s najmenšími ťažkosťami uviedlo, že pravdepodobne budú voliť, v porovnaní so 48 % s najväčšími ťažkosťami. Manažéri (80 %) s väčšou pravdepodobnosťou tvrdia, že by hlasovali ako iné sociálno-profesijné skupiny, najmä osoby v domácnosti (54 %) a nezamestnaní respondenti (55 %).

Respondenti, ktorí často diskutujú o európskych politických záležitostiach (83 %), majú väčšiu pravdepodobnosť, že budú voliť, ak sa budúce voľby do Európskeho parlamentu uskutočnia budúci týždeň, než tí, ktorí o nich hovoria príležitostne (73 %) alebo nikdy (48 %). Respondenti, ktorí sledujú európsku politiku, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že by hlasovali ako tí, ktorí nie sú (80 % oproti 50 %). Okrem toho občania, ktorí si myslia, že ich hlas sa počíta v EÚ (84 %), s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že by hlasovali ako tí, ktorí si myslia, že sa to nepočíta (51 %).

Imidž Európskeho parlamentu má vplyv aj na: tí, ktorí majú pozitívny obraz, s väčšou pravdepodobnosťou povedia, že by hlasovali ako tí s negatívnym obrazom (86 % oproti 50 %).

Otázka 28 Ak by sa budúce voľby do Európskeho parlamentu mali konať budúci týždeň, aká je pravdepodobnosť, že by ste v týchto voľbách hlasovali? Použite stupnicu od 1 do 10, kde „1“ znamená „nie je vôbec pravdepodobné“ a „10“ znamená „veľmi pravdepodobné“. (% – EÚ)

Celkom „nie je pravdepodobné“ (1 – 4)	Spolu „Neutral“ (5 – 6)	Celkom „Rovnako“ (7 – 10)
EÚ27	18	14	67
Vek
15 – 24	22	16	55
25 – 39	19	16	65
40 – 54	18	14	68
55+	17	13	70
Vzdelávanie (koniec)
15—	26	16	58
16 – 19	20	16	64
20+	12	10	78
Stále študuje	18	14	59
Sociálno-profesionálna kategória
Samostatne zárobkovo činné osoby	16	10	74
Manažéri	9	11	80
Ostatné biele obojky	15	14	71
Manuálni pracovníci	22	18	60
Domáca osoba	28	17	54
Nezamestnaný	31	14	55
Dôchodca	19	11	69
Študenti	18	14	59
Ťažkosti s platením účtov
Väčšinu času	34	17	48
Z času na čas	20	18	60
Takmer nikdy/nikdy	15	11	73
Hovoriť o európskych politických záležitostiach
Často	9	8	83
Príležitostne	13	14	73
Nikdy	32	17	48
Môj hlas sa počíta v EÚ
Celkový súhlas	6	10	84
Celkový nesúhlas	30	18	51
Imidž Európskeho parlamentu
Pozitívne	5	8	86
Neutrálne	21	18	59
Negatívne	35	15	50
Sledujte európsku politiku
Sledovať	9	11	80
Nesledovať	30	18	50

ZÁVERY

Z výsledkov súčasného prieskumu Eurobarometra z jesene 2022 vyplýva, že rastúce životné náklady sú pre európskych občanov hlavnou záležitosťou a mnohí už zaznamenali zníženie ich životnej úrovne.

Popri rastúcich životných nákladoch sa Európania obávajú aj chudoby a sociálneho vylúčenia, zmeny klímy a šírenia vojny na Ukrajine do iných krajín. Len tretina občanov je presvedčená, že život zostane nezmenený v dôsledku vojny na Ukrajine a jej dôsledkov.

Napriek týmto obavám a výzvam existuje rozsiahle schválenie podpory EÚ pre Ukrajinu a konkrétnych opatrení, ktoré doteraz prijala. Väčšina je spokojná so spoluprácou medzi členskými štátmi EÚ pri riešení dôsledkov vojny.

Všeobecnejšie povedané, občania majú naďalej pozitívny obraz o EÚ. Viac ako šesť z desiatich Európanov považuje členstvo v EÚ za dobrú vec, dve tretiny hovoria, že členstvo ich krajiny v EÚ je dôležité a väčšina z nich je optimistická, pokiaľ ide o budúcnosť EÚ. Príspevok EÚ k mieru a stabilite sa považuje za hlavný prínos, ktorý sa v minulom roku zvýšil.

Zachoval sa aj pozitívny obraz Európskeho parlamentu, pričom dvakrát viac občanov má pozitívny názor ako negatívny obraz. Európsky parlament má tiež širokú podporu, aby zohrával významnejšiu úlohu. Občania chcú, aby Európsky parlament naďalej chránil hodnoty, ako sú demokracia, ľudské práva a sloboda prejavu a myslenia. Európania považujú politické priority Európskeho parlamentu za boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, verejné zdravie, opatrenia proti zmene klímy a podporu hospodárstva a vytváranie nových pracovných miest.

Vzhľadom na blížiace sa voľby do Európskeho parlamentu v roku 2024 je dôležité monitorovať vnímanie účasti a angažovanosti verejnosťou. Existuje povzbudivá úroveň záujmu a angažovanosti vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2024, ktoré sú na rovnakej úrovni ako v rovnakom čase pred voľbami v roku 2019. Hoci len štvrtina občanov môže správne povedať, keď sa uskutočnia ďalšie európske voľby, viac ako polovica z nich tvrdí, že majú záujem o budúce európske voľby a približne dve tretiny uviedli, že by pravdepodobne hlasovali „ak by sa voľby do Európskeho parlamentu konali budúci týždeň“.

TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE

V období od 12. októbra do 7. novembra 2022 spoločnosť Kantar Public uskutočnila vlnu 98.1 prieskumu Eurobarometra na žiadosť Európskeho parlamentu, Generálneho riaditeľstva pre komunikáciu, oddelenia pre monitorovanie verejných stanovísk a Európskej komisie, Generálneho riaditeľstva pre komunikáciu, Oddelenia monitorovania médií a Eurobarometra

Vlna 98.1 sa vzťahuje na obyvateľstvo príslušných štátnych príslušníkov členských štátov Európskej únie, ktoré majú bydlisko v každom z 27 členských štátov a majú 15 rokov a viac.

Základná štruktúra vzorky aplikovaná vo všetkých krajinách a územiach je stratifikovaná viacstupňová, náhodná (pravdepodobnosť). V každej krajine je výberový rámec najprv rozvrstvený podľa regiónov NUTS a v rámci každého regiónu meradlom urbanity (DEGURBA). Počet vzorkovacích bodov vybraných v každej vrstve odráža v stratovom súbore 15+. V druhej fáze sa vzorkovacie miesta vyberali s pravdepodobnosťou úmernou veľkosti ich súboru 0+ z každej vrstvy.

Vzorky teda predstavujú celé územie krajín skúmaných podľa EUROSTAT-u NUTS II (alebo ekvivalentu) a podľa rozdelenia rezidentského obyvateľstva príslušných národností z hľadiska metropolitných, mestských a vidieckych oblastí.

V každom z vybraných vzorkovacích miest sa náhodne nakreslila počiatočná súradnica a na identifikáciu najbližšej adresy k súradnici sa použil nástroj spätného kódovania. Táto adresa bola začiatočnou adresou pre náhodnú prechádzku. Ďalšie adresy (každá deviata adresa) boli vybrané štandardnými postupmi „náhodnej trasy“ z pôvodnej adresy. V každej domácnosti bola respondentka náhodne vybraná. Prístup k náhodnému výberu bol podmienený veľkosťou domácnosti. Napríklad pre domácnosti s dvoma 15+ členmi sa skript použil na výber buď informátora (osoba, ktorá odpovedala na dotazník pracovníka obrazovky) alebo iného oprávneného člena v domácnosti. V prípade domácností s tromi 15+ členmi sa skript použil na výber buď informátora (1/3 času) alebo 2 ďalších oprávnených členov v domácnosti (2/3 času). Tam, kde boli vybraní ďalší dvaja členovia, bolo požiadané, aby požiadal o najmladšieho alebo najstaršieho. Skript náhodne priradí výber najmladšiemu alebo najstaršiemu s rovnakou pravdepodobnosťou. Tento proces pokračuje pre štyroch 15+ členov domácnosti – náhodne žiada najmladších, druhých najmladších a najstarších. Pre domácnosti s piatimi 15+ členmi sa vraciame k poslednému narodeninovému pravidlu. Ak s nikým v domácnosti nebol nadviazaný žiadny kontakt, alebo ak vybraný respondent nebol k dispozícii (zneužitie), osoba vedúca pohovor opätovne navštívila tú istú domácnosť až trikrát dodatočne (celkovo štyri pokusy o kontakt). Osoby, ktoré vedú pohovory, nikdy nenaznačia, že prieskum sa vykonáva vopred v mene Európskeho parlamentu alebo Európskej komisie; tieto informácie môžu poskytnúť po ukončení prieskumu na požiadanie.

Fáza prijímania zamestnancov bola vo Fínsku a Švédsku mierne odlišná. V týchto krajinách sa vybrala vzorka adries v rámci každého miesta odberu vzoriek z registra adresy alebo populácie (vo Fínsku sa výber nevykonáva vo všetkých vzorkových bodoch, ale v niektorých prípadoch sa očakáva zlepšenie miery odpovedí). Výber adries sa uskutočnil náhodným spôsobom. Domácnosti boli následne telefonicky kontaktované a naverbované, aby sa zúčastnili prieskumu. V Holandsku sa používa dvojrámová vzorka RDD (čísla mobilných a pevných liniek), keďže neexistuje komplexný register obyvateľstva s dostupnými telefónnymi číslami. Výber čísel na oboch rámcoch sa vykonáva náhodným spôsobom, pričom každé číslo má rovnakú pravdepodobnosť výberu. Na rozdiel od Švédska a Fínska je vzorka neklastrovaná.

KRAJINY	INSTITUTES	N ROZHOVORY	FlELDWORK DATES	POČET OBYVATEĽOV 15+	PODIEL EÚ27
BYŤ	Belgicko	Prieskum trhu Mobiel Centre	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bulharsko	Kantar TNS BBSS – reštaurácie v okolí	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
SLOVENČINA	Česko	STOPKA/ZNAČKA	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
SPOJENÉ ŠTÁTY	Dánsko	Plášť Dánsko (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Nemecko	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Estónsko	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Írsko	B a výskum	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
PRIHLÁSIŤ SA	Grécko	Kantar Grécko	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Španielsko	TNS Investigacion de Mercados y Opinion – reštaurácie v okolí	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Francúzsko	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Chorvátsko	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Taliansko	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Odpoveď na Cyprus	Výskum trhu Cymar	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Lotyšsko	Kantar TNS Lotyšsko	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Litva	Slovenčina	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
SLOVENČINA	Luxembursko	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
SLOVENČINA	Maďarsko	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
DELEGÁCIA NL	Holandsko	Kantar Holandsko	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
NA	Rakúsko	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
SLOVENČINA	Poľsko	Kolektívny výskum	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
SLOVENČINA	Portugalsko	Marktest – Marketing, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
SLOVENČINA	Rumunsko	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP) – reštaurácie v okolí	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Slovinsko	Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SLOVENČINA	Slovensko	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Fínsko	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
S.R.O.	Švédsko	Plášť Švédsko (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
EÚ27 SPOLU	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Treba poznamenať, že celkové percento uvedené v tejto tabuľke môže prekročiť 100 % v dôsledku zaokrúhľovania.

Režim pohovoru podľa krajiny

Rozhovory sa uskutočnili prostredníctvom osobných rozhovorov, a to buď fyzicky v domácnostiach ľudí, alebo prostredníctvom videokonferencie na diaľku v príslušnom národnom jazyku Rozhovory s diaľkovým video interakciou („online face-to-face“ alebo CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, sa uskutočnili len v Česku a Dánsku.)Pre každú krajinu sa vykonáva porovnanie medzi odozvou vzorky a vesmírom (t. j. celková populácia v krajine). Váhy sa používajú na to, aby zodpovedali odpovedajúcej vzorke vesmíru podľa pohlavia podľa veku, regiónu a stupňa urbanizácie. V prípade európskych odhadov (t. j. priemer EÚ) sa vykoná úprava váh jednotlivých krajín, pričom sa ich váha zvýši alebo zníži tak, aby odrážala ich 15+ obyvateľov ako podiel obyvateľstva EÚ 15+.

Miera odozvy

Miera odpovedí sa vypočíta vydelením celkového počtu úplných pohovorov počtom všetkých navštívených adries, okrem tých, ktoré nie sú oprávnené, ale vrátane tých, pri ktorých nie je oprávnenosť známa. V prípade vlny 98.1 prieskumu EUROBAROMETER sú miery odpovedí pre krajiny EÚ27 vypočítané spoločnosťou Kantar Public:

Medze chýb

Čitateľom sa pripomína, že výsledky prieskumu sú odhady, ktorých presnosť, všetko je rovnaké, spočíva na veľkosti vzorky a na pozorovanom percente. Pri vzorkách približne 1 000 rozhovorov sa reálne percentá líšia v rámci týchto limitov spoľahlivosti:

Štatistické marže v dôsledku procesu výberu vzorky
(na úrovni 95 % spoľahlivosti)
rôzne veľkosti vzoriek sú v radoch	rôzne pozorované výsledky sú v stĺpcoch
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N = 500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N = 500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N = 2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N = 2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N = 4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N = 4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N = 6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N = 6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Celosvetová polykríza predstavuje občanom mnohonásobné, hlboké výzvy. Prieskum Eurobarometra Európskeho parlamentu z jesene 2022 ich jasne vysvetľuje a poukazuje na významný vplyv krízy nákladov na život na každodenný život. Napriek týmto obavám je však podpora EÚ naďalej vysoká. V celej Európskej únii občania vyzývajú Európsky parlament, aby bránil demokraciu, chránil ľudské práva a slobodu myslenia. Chcú tiež, aby sa prioritne zameriaval na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, „verejné zdravie“, „činnosť proti zmene klímy“ a „podporu hospodárstva“.

Prieskum uskutočnil KANTAR PUBLIC vo všetkých 27 členských štátoch EÚ od 12. októbra do 7. novembra 2022. 26 431 rozhovorov sa uskutočnilo predovšetkým osobne a v prípade potreby sa ukončili videorežimom, pričom výsledky EÚ boli primerane vážené podľa počtu obyvateľov v každej krajine.

Pre viac informácií o kompletnom prieskume naskenujte QR kód:

UVEREJNENIE ÚTVARU PRE MONITOROVANIE VEREJNEJ MIENKY

GENERÁLNE RIADITEĽSTVO PRE KOMUNIKÁCIU

EURÓPSKY PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALÓGOVÉ ČÍSLO: QA-CE-22 – 009-EN-N

ISBN: 978 – 92 – 848 – 0015 – 5

ISSN: 2529 – 6973

DOI: 10.2861/732690

© Európska únia, 2022