TOAMNA ANULUI 2022 | EB 98.1

DG COMM | UNITATEA DE MONITORIZARE A OPINIEI PUBLICE

PARLAMENTUL EUROPEAN

EUROBAROMETRU

PARLEMETRU 2022

ROMÂNĂ

Raportul a fost elaborat pentru Parlamentul European de către Kantar.

RESPONSABIL

Philipp SCHULMEISTER, șef de unitate

AUTORI CONTRIBUITORI

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (șef de proiect), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

PRODUCȚIE

Katarzyna Oniszk

DESIGN GRAFIC

Aleksandra BUDNIK

Manuscris finalizat în decembrie 2022

Bruxelles, © Uniunea Europeană, 2022

DESPRE EDITOR

Acest document a fost publicat de Unitatea de monitorizare a opiniei publice din cadrul Direcției Generale Comunicare (DG COMM) a Parlamentului European.

Pentru a contacta Unitatea de monitorizare a opiniei publice, vă rugăm să ne scrieți la adresa: dgcommpom@europarl.europa.eu

VERSIUNEA LINGVISTICĂ

Original: ROMÂNĂ

DISCLAIMER

Prezentul document este pregătit și adresat în primul rând deputaților și personalului Parlamentului European pentru a-i asista în activitatea lor parlamentară. Conținutul documentului este responsabilitatea exclusivă a autorului (autorilor săi) și opiniile exprimate în prezentul document nu ar trebui să fie considerate ca reprezentând o poziție oficială a Parlamentului.

Document pregătit de Pierre Dieumegard pentru Europa-Democrație-Esperanto Scopul acestui document „provizoriu” este de a permite unui număr mai mare de persoane din Uniunea Europeană să ia cunoștință de documentele produse de Uniunea Europeană (și finanțate din impozitele lor). Without traduceri, oamenii sunt excluși de la dezbatere. Acest document „parlemeter” a fost doar în limba engleză într -un fișier pdf. Din acest fișier inițial, am făcut un fișier odt,pregătit de software- ul Libre Office, pentru traducerea automată în alte limbi. Rezultatele sunt acum disponibile în toate limbile oficiale. Este de dorit ca administrația UE să preia traducerea documentelor importante. „Documentele importante” nu sunt doar legi și reglementări, ci și informații importante necesare pentru a lua decizii în cunoștință de cauză împreună. Pentru a discuta împreună viitorul nostru comun și pentru a permite traduceri fiabile, limba internațională Esperanto ar fi foarte utilă datorită simplității, regularității și preciziei sale. Contactați-ne: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Cuprins

ZECE CHEI IAU DEPARTE	4

REZUMATUL EXECUTIV	6

CONTEXT	11

METODOLOGIE	17

I. PROVOCĂRI PENTRU CETĂȚENII EUROPENI	19

1.1 Preocupările actuale ale cetățenilor	19

1.2 Atitudinile față de viitor	28

ÎN AL DOILEA RÂND. CREȘTEREA COSTULUI VIEȚII	39

2.1 Situația financiară a gospodăriilor din UE	40

2.2 Perspectiva viitorului	50

2.3 Satisfacția față de măsurile naționale și europene actuale	56

III. SPRIJIN PENTRU UCRAINA	60

3.1 Aprobarea de către cetățeni a poziției și acțiunilor UE în sprijinul Ucrainei	60

3.2 Satisfacția față de cooperarea statelor membre	71

3.3 Puțin încredere că viața va rămâne neschimbată	74

ÎN AL PATRULEA RÂND. UE ȘI PE ÎN OCHII CETĂȚENILOR	81

4.1 Rolul și percepția Parlamentului European	81

4.2 Percepția UE	101

V. ÎNCĂLZIRE: INTERESUL CETĂȚENILOR FAȚĂ DE UE ȘI URMĂTOARELE ALEGERI EUROPENE	126

5.1 Interesul în afacerile UE	126

5.2. Alegeri europene	145

CONCLUZII	161

SPECIFICAȚIITEHNICE	162

ZECE CHEI IAU DEPARTE

1. STAREA DE SPIRIT A POLICRIZEI.

Creșterea costului vieții este, în prezent, preocuparea cea mai stringentă pentru 93 % dintre europeni; sărăcia și excluziunea socială urmează (82 %). Atât potențiala răspândire a războiului în Ucraina în alte țări, cât și urgența schimbărilor climatice rămân îngrijorătoare pentru 81 % dintre cetățenii UE.

2. PACEA ESTE NUCLEUL EUROPEI (ȘI RAȚIUNEA FONDATOARE).

La peste 70 de ani de la Declarația Schuman, pacea este din nou principalul beneficiu perceput al apartenenței la UE. 36 % dintre europeni spun că contribuția Uniunii Europene la menținerea păcii și la consolidarea securității reprezintă principalele beneficii ale aderării la UE, o creștere de șase puncte față de toamna anului 2021. Europenii consideră, de asemenea, că UE facilitează o mai bună cooperare între statele membre (35 %) și contribuie la creșterea economică (30 %).

3. ÎMPREUNĂ SUNTEM ÎN PICIOARE.

Cetățenii europeni continuă să sprijine în mod rezilient Ucraina. 74 % aprobă sprijinul UE în urma invaziei Rusiei, în general, iar 73 % sunt în favoarea acțiunilor concrete întreprinse, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus, precum și sprijinul financiar, militar și umanitar acordat Ucrainei.

4. DEMOCRAȚIA ESTE CHEIA.

Apărarea democrației rămâne valoarea cea mai importantă (36 %) a cetățenilor UE care doresc ca Parlamentul European să se ridice în picioare. Urmează să se protejeze drepturile omului în UE și în întreaga lume (29 %), precum și libertatea de exprimare și de gândire (28 %). O altă valoare care primește o mențiune din ce în ce mai mare de-a lungul timpului este solidaritatea între statele membre și regiuni ale UE.

5. VÂNTURILE SCHIMBĂRII, DAR SUNTEM MAI BUNI ÎMPREUNĂ.

Doi din trei europeni (65 %) cred că viața lor se va schimba ca urmare a războiului din Ucraina. Cu toate acestea, majoritățile sunt optimiste în ceea ce privește viitorul UE (57 %) și își exprimă satisfacția față de cooperarea dintre statele membre ale UE pe tot parcursul conflictului de până acum (58 %).

6. CRIZELE ÎȘI IAU AMPRENTA.

Aproape jumătate din populația UE intervievată (46 %) susține că nivelul de trai personal a fost deja afectat în mod negativ ca urmare a pandemiei de COVID-19, a războiului din Ucraina și a crizei costului vieții. Două din cinci (39 %) se așteaptă să fie afectate în următorul an, în timp ce 45 % dintre gospodăriile europene declară că se confruntă deja cu dificultăți în a trăi cu veniturile lor actuale.

7. LUPTAȚI MAI ÎNTÂI ÎMPOTRIVA SĂRĂCIEI.

Odată cu creșterea inflației și a costurilor de trai, cetățenii doresc ca Parlamentul European să se concentreze asupra combaterii sărăciei și excluziunii sociale (37 %). Sănătatea publică rămâne relevantă pentru mulți cetățeni (34 %), la fel ca și continuarea acțiunilor împotriva schimbărilor climatice (31 %). Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă (31 %) se află, de asemenea, pe listă.

8. UE FACE PARTE DIN SOLUȚIE.

Crizele recente consolidează sprijinul cetățenilor pentru Uniunea Europeană: 62 % consideră că apartenența la UE este „un lucru bun” – printre cele mai mari rezultate înregistrate din 2007. Două treimi (66 %) consideră că aderarea țării lor la UE este importantă, iar 72 % consideră că țara lor a beneficiat de pe urma acesteia.

9. REPUTAȚIA UE SUB PRESIUNE.

Cu toate acestea, cetățenii se așteaptă ca UE să prezinte soluții pentru a atenua efectele agravante ale crizelor cu care ne confruntăm. Sprijinul ridicat pentru Uniune, ca atare, continuă, dar se bazează pe experiența dobândită în ultimii ani că UE va găsi soluții pentru a aborda cu succes astfel de crize. Scăderea cu cinci puncte din primăvara anului 2022 (52 % până la 47 %) a cetățenilor care dețin o imagine pozitivă a UE ar putea fi văzută ca un avertisment pe care UE ar trebui să îl prezinte în curând.

10. ALEGERI EUROPENE LA ORIZONT.

O majoritate (54 %) își exprimă interesul pentru alegerile europene din 2024, în timp ce 45 % declară că nu. Dacă alegerile europene ar avea loc săptămâna viitoare, 67 % ar vota probabil (dând un scor de la 7 la 10 pe o scară de 10 puncte).

REZUMATUL EXECUTIV

Policriza globală prezintă cetățenilor provocări multiple și profunde. Sondajul Eurobarometru din toamna anului 2022 al Parlamentului le descrie în mod clar și demonstrează impactul substanțial al crizei costului vieții asupra vieții de zi cu zi. Cu toate acestea, în ciuda acestor îngrijorări, sprijinul pentru UE rămâne ridicat. În întreaga Uniune Europeană, cetățenii solicită Parlamentului European să apere democrația, să protejeze drepturile omului și libertatea de gândire. Ei doresc, de asemenea, să acorde prioritate luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, „sănătății publice”, „acțiunii împotriva schimbărilor climatice” și „sprijinului pentru economie”.

CREȘTEREA COSTULUI DE LIFING CA O PREOCUPARE DE BAZĂ

Printre numeroasele probleme, creșterea costului vieții este în prezent cea mai presantă pentru aproape toți respondenții (93 %) din acest sondaj, în toate grupele de vârstă, genuri, medii educaționale și socio-profesionale. Este, de asemenea, cea mai presantă problemă în toate statele membre ale UE, cu excepția Suediei.

Indiferent de impactul asupra nivelului de trai personal, europenii citează „costul în creștere al vieții” ca fiind principala lor preocupare. Chiar și cei care întâmpină (aproape) dificultăți în plata facturilor sunt îngrijorați de această problemă (91 %), în comparație cu 96 % dintre cei care se confruntă cu dificultăți de cele mai multe ori.

Această problemă afectează toate statele membre, ponderea cetățenilor îngrijorați depășind 90 % în toate țările, cu excepția Austriei (89 %), a Sloveniei (88 %), a României (82 %), a Țărilor de Jos (81 %), a Danemarcei (77 %) și a Suediei (74 %).

Foarte mult în concordanță cu această constatare este sărăcia și excluziunea socială, care sunt, de asemenea, ridicate în mintea europenilor (82 %). Pentru cei care spun că nivelul lor personal de viață a scăzut deja, sărăcia și excluziunea socială sunt a doua cea mai mare îngrijorare.

(90 %). Aceasta este predominantă în special în Cipru (94 %) și în statele membre care au fost cele mai afectate de criza zonei euro, printre care Grecia (97 %), Portugalia (95 %), Spania (93 %) și Italia (92 %).

„Extinderea războiului în Ucraina în alte țări” este a treia cea mai frecvent exprimată preocupare (81 %). Respondenții din Malta (93 %), Portugalia (91 %), Polonia (91 %) și Lituania (90 %) se numără printre cei mai îngrijorați. Această teamă este deosebit de răspândită în rândul femeilor și al generațiilor mai în vârstă. În cele din urmă, schimbările climatice rămân o problemă principală pentru 81 % dintre cetățenii UE, dar – în mod semnificativ – nu doar în rândul respondenților mai tineri. De fapt, 81 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani și peste consideră că este îngrijorător pentru ei și pentru cei apropiați, chiar dacă este mai puțin probabil să o considere o prioritate principală a PE decât tinerii europeni. Nivelurile de îngrijorare variază între 44 % în Estonia și 93 % în Malta.

NIVELUL DE TRAI ESTE PUTERNIC AFECTAT

Analizând situația financiară a cetățenilor, sondajul arată că consecințele policrizei, inclusiv războiul din Ucraina, pandemia de COVID-19 și creșterea inflației, se resimt din ce în ce mai mult. Aproape jumătate dintre cetățenii UE (46 %) spun că „standardul lor de viață a fost deja redus”, alți 39 % așteptându-se la un impact în anul următor, iar doar 14 % se așteaptă să nu se schimbe deloc.

Nivelul de trai al cetățenilor cu niveluri mai scăzute de educație a fost deja afectat în mod semnificativ (56 % față de 34 % dintre cei care încă studiază).

Este important de remarcat faptul că ponderea cetățenilor deja afectați variază substanțial între statele membre: Aceasta este cea mai scăzută în Suedia (24 %) și Finlanda (27 %) și cea mai ridicată în Cipru (70 %), Grecia (66 %), Malta (65 %) și Franța (62 %). Cu toate acestea, chiar și în țările nordice, unde impactul său actual este limitat, majoritățile fie simt deja o scădere a nivelului de trai, fie se așteaptă ca acesta să aibă loc în viitorul apropiat. 45 % dintre gospodăriile europene susțin că se confruntă deja cu dificultăți, în timp ce 54 % afirmă că trăiesc în continuare confortabil. Din nou, există diferențe puternice între țări, ponderea persoanelor care se confruntă cu dificultăți fiind mult mai scăzută în țări precum Suedia (13 %), Danemarca (13 %), Finlanda (16 %), Țările de Jos (16 %) și Luxemburg (19 %), spre deosebire de altele, cum ar fi Grecia (79 %) și Bulgaria (75 %). Un alt indicator grăitor al constrângerilor economice din ce în ce mai mari este creșterea ponderii cetățenilor care se confruntă cu dificultăți de plată a facturilor „de cele mai multe ori” sau „uneori”, o creștere de nouă puncte procentuale (30 %-39 %) față de toamna anului 2021 și + 6 puncte procentuale începând cu primăvara anului 2022.

Analizând măsurile luate pentru a face față creșterii costului vieții, unul din trei europeni este mulțumit de măsurile luate atât la nivel național, cât și la nivelul UE. Gradul de satisfacție variază între 66 % în Malta și 15 % în Estonia pentru măsurile naționale și între 55 % în Irlanda și 13 % în Estonia pentru măsurile UE.

APROBAREA SPRIJINULUI UE PENTRU UCRAINA RĂMÂNE STABILĂ ȘI RIDICATĂ

O perspectivă esențială a sondajului este sprijinul continuu rezilient al cetățenilor europeni pentru Ucraina: 74 % dintre respondenți sunt de acord cu sprijinul UE în urma invaziei Rusiei, în general, iar 73 % aprobă „acțiunile concrete luate de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina”, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus, precum și sprijinul financiar, militar și umanitar acordat Ucrainei. În toate statele membre, ponderea persoanelor care aprobă sprijinul UE este mai mare decât cele care își exprimă dezacordul, cu cele mai ridicate niveluri în Suedia (97 %), Finlanda (95 %), Țările de Jos (93 %), Portugalia (92 %) și Danemarca (92 %).

Analizând potențialele corelații între sprijinul public pentru Ucraina și situațiile financiare individuale, apar o serie de perspective interesante: este mai probabil ca cetățenii statelor membre cu PIB-uri mai mari pe cap de locuitor să aprobe sprijinul acordat de UE Ucrainei. Pe de altă parte – și poate chiar mai clar luând în considerare unde se află personal majoritatea cetățenilor europeni în această chestiune – aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina rămâne ridicată, indiferent de ratele naționale ale inflației și de nivelurile șomajului. Chiar și majoritatea cetățenilor UE care se confruntă cu dificultăți financiare sprijină UE în relația cu Ucraina: 70 % dintre cei al căror nivel de trai a scăzut sunt de acord (comparativ cu 79 % dintre cei al căror venit nu a scăzut încă și 73 % nu s-au confruntat cu nicio schimbare/creștere). Sprijinul este, de asemenea, destul de stabil, indiferent de grupa de vârstă, sex și afiliere politică.

Eforturile statelor membre de a coordona răspunsurile la consecințele invaziei sunt în mare măsură apreciate. 58 % dintre cetățenii UE sunt mulțumiți de nivelurile de cooperare dintre țări, în timp ce 37 % nu sunt. Aprobarea este deosebit de ridicată în Irlanda (84 %), Portugalia (83 %), Danemarca (83 %), Suedia (81 %) și Finlanda (80 %). Respondenții din Grecia (34 %), Cipru (40 %) și Slovacia (41 %) se numără printre cei mai puțin mulțumiți. Dintre cei care sunt mulțumiți de cooperarea statelor membre în vederea abordării consecințelor războiului din Ucraina, 68 % doresc ca PE să joace un rol mai important, în timp ce cei care dețin o imagine pozitivă a UE și PE sunt, de asemenea, mai mulțumiți de nivelurile de cooperare ale statelor membre.

Având în vedere perspectivele economice sumbre din Europa și îngrijorarea predominantă cu privire la creșterea costului vieții, cetățenii consideră în mod evident că „lucrurile nu merg în direcția cea bună”, nici în țările lor respective (62 %), nici în UE (51 %). De asemenea, majoritatea europenilor (65 %) nu au încredere că viața lor va continua așa cum sunt. În țările cu PIB-uri mai mici pe cap de locuitor, în special, cetățenii au mai multe șanse să simtă că viața lor s-ar putea schimba. De exemplu, în Grecia, doar 10 % sunt încrezători că viața lor va rămâne aceeași, în timp ce jumătate dintre respondenții din Irlanda sunt încrezători în acest lucru. Cetățenii care întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori, în general, exprimă mai puțină încredere într-un viitor stabil: doar 21 % sunt încrezători, în comparație cu 35 % dintre cei care (aproape) nu se întâlnesc cu ei. Primele sunt, de asemenea, mai susceptibile de a simți că lucrurile merg în direcția greșită în viața lor personal și sunt mai puțin optimiste în ceea ce privește viitorul UE în ansamblu. Dar chiar și cei care trăiesc confortabil cred că viața lor se poate schimba (59 %). Cu toate acestea, majoritatea europenilor (57 %) rămân optimiști cu privire la viitorul UE. Cele mai optimiste perspective sunt exprimate de respondenții irlandezi (84 %) și danezi (81 %). Acest lucru este valabil în special în rândul tinerilor europeni.

PERCEPȚIA UE ȘI A PARLAMENTULUI EUROPEAN RĂMÂNE POZITIVĂ ÎN ANSAMBLU

Percepția UE este pozitivă în rândul 47 % dintre europeni, neutră pentru 38 % și negativă pentru 14 %. După obținerea unor rezultate record în sondajul din primăvara anului 2022, imaginea pozitivă a UE a revenit la nivelurile din 2020 și 2021. În majoritatea statelor membre, majoritatea deține o imagine pozitivă a UE, cu puține excepții în care predomină o opinie neutră. O imagine negativă a UE este punctul de vedere minoritar în toate țările europene. Se pot trage concluzii similare în ceea ce privește imaginea PE. Aceasta s-a îmbunătățit în mod constant în ultimii ani, în special de la izbucnirea pandemiei de COVID-19, ajungând la un nivel maxim în sondajul din primăvara anului 2022, la 39 %. Începând cu toamna anului 2022, imaginea pozitivă a PE revine la nivelurile din 2020 și 2021 de 36 %. Rezultatul este cel mai ridicat în Malta (62 %), Irlanda (58 %) și Suedia (53 %) și cel mai scăzut în Grecia (27 %), Estonia (27 %), Slovenia (26 %) și Franța (22 %), unde „neutru” este cel mai menționat răspuns. Majoritatea europenilor ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai important (55 %, -3 puncte procentuale comparativ cu primăvara 2022 și toamna 2021). Acesta este cel mai popular răspuns în 23 de state membre, cu cele mai mari ponderi în Cipru (87 %), Grecia (75 %) și Spania (75 %). Europenii care, în general, sunt mai pozitivi în ceea ce privește UE și PE doresc, de asemenea, ca Parlamentul să joace un rol mai puternic, așa cum este cazul cetățenilor care au votat la alegerile europene, naționale sau locale anterioare.

Și mai pertinentă în contextul geopolitic actual, percepția potrivit căreia aderarea la UE este un „lucr bun” rămâne ridicată (62 %, -3 pp) și continuă să rămână în jurul celor mai ridicate niveluri din 2007. Majoritatea cetățenilor din toate țările, cu excepția Greciei și Slovaciei – unde predomină o percepție mai neutră – consideră că UE este un „lucr bun” alțării lor. Cele mai mari procente se înregistrează în Luxemburg (90 %) și Irlanda (83 %), în timp ce Lituania (+ 17 puncte procentuale), Malta (+ 17 puncte procentuale), Finlanda (+ 6 puncte procentuale) și Slovacia (+ 5 puncte procentuale) înregistrează cele mai mari creșteri în comparație cu toamna anului 2021.

Pe lângă percepția că apartenența la UE este „un lucru bun”, două treimi dintre europeni (66 %) consideră, de asemenea, că aderarea țării lor la UE este „importantă”. O pondere foarte mare a europenilor (72 %) ar spune, de asemenea, că țara lor a beneficiat de statutul de membru al UE. Acest indicator nu s-a schimbat din toamna anului 2021, sprijinind semnele de reziliență globală a populației UE. Aceasta este, de asemenea, opinia majoritară în toate statele membre, proporția depășind 90 % în Malta (95 %), Irlanda (92 %), Lituania (91 %) și Luxemburg (91 %). Acest rezultat a rămas relativ stabil în majoritatea țărilor, cele mai semnificative creșteri observate în Malta (+ 6 puncte procentuale), Finlanda (+ 6 puncte procentuale) și Suedia (+ 4 puncte procentuale). Respondenții mai tineri, alegătorii obișnuiți, precum și cetățenii care cred că votul este important au mai multe șanse să spună că țara lor a beneficiat de pe urma apartenenței la UE.

O altă perspectivă semnificativă având în vedere contextul actual este faptul că respondenții oferă contribuția UE la menținerea păcii și la consolidarea securității (36 %) ca principalul motiv pentru care țara lor a beneficiat de pe urma aderării la UE. Rezultatele pentru acest indicator au crescut cu 6 puncte față de octombrie/noiembrie 2021, cel mai mare număr observat dintre elementele puse în această întrebare. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Letonia (+ 16 puncte procentuale), Lituania (+ 15 puncte procentuale), Țările de Jos (+ 13 pp), Estonia (+ 12 pp), Malta (+ 11 pp) și Polonia (+ 11 puncte procentuale). Acest lucru indică efectul pe care l-ar putea avea războiul rus împotriva Ucrainei. Alte motive care se remarcă, printre altele, includ cooperarea dintre țările UE (35 %, + 3 puncte procentuale) și contribuția UE la creșterea economică a țării respective (30 %, =). Interesant, aceasta din urmă arată cele mai mari creșteri în țările în care respondenții raportează cele mai mari dificultăți financiare, cum ar fi în Bulgaria (+ 7 puncte procentuale), Grecia (+ 7 puncte procentuale), Cipru (+ 5 puncte procentuale) sau Slovacia (+ 5 puncte procentuale), ceea ce indică o consolidare suplimentară a argumentului potrivit căruia cetățenii văd UE ca parte a soluției atunci când se confruntă cu dificultăți tot mai mari.

În ceea ce privește valorile pe care europenii doresc ca PE să le apere, democrația (36 %, -2 puncte procentuale din primăvara anului 2022), protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume (29 %, + 2 puncte procentuale) și libertatea de exprimare și de gândire (28 %, + 1 pp) reprezintă primele trei la nivelul UE. Aceste valori au fost menționate în mod constant cel mai mult începând din toamna anului 2021, subliniind mesajul puternic pe care cetățenii îl transmit cu privire la așteptările lor de la PE. Democrația ca valoare care necesită protecție este mai probabil să fie menționată de europenii care „au o imagine pozitivă” a UE și a PE și ar dori ca rolul acestora din urmă să fie mai important. Acest segment se gândește pozitiv la apartenența la UE și este de părere că votul la alegerile europene este important.

Prioritățile politice exprimate pentru Parlamentul European demonstrează, de asemenea, contextul politic general: Încă o dată, după primăvara anului 2022, lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este de 37 % (-1 puncte procentuale din primăvara anului 2022), urmată de „sănătatea publică” (34 %, -1 pp), de acțiunea împotriva schimbărilor climatice (31 %, =) și de sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă (31 %, + 1 pp). Lupta împotriva sărăciei este o prioritate mai mare pentru respondenții cu niveluri mai scăzute de educație și care se confruntă cu dificultăți financiare mai mari. Lupta împotriva schimbărilor climatice rămâne, astfel cum s-a observat în sondajele anterioare, o prioritate mai mare pentru respondenții mai tineri și pentru studenți. Sănătatea publică (42 %-34 %), precum și migrația și azilul (23 % până la 11 %) au devenit mai puțin importante în prezent în comparație cu toamna anului 2021.

ALEGERI EUROPENE LA ORIZONT

Realizat cu un an și jumătate înainte de alegerile europene din mai 2024, sondajul Eurobarometru din toamna anului 2022 al Parlamentului European analizează, de asemenea, atitudinea cetățenilor europeni față de acestea din urmă. Alegerile europene din 2024 rămân importante și semnificativ mai importante în comparație cu aceeași perioadă anterioară alegerilor din 2019.

Votul la alegerile europene are o importanță deosebită pentru 46 % dintre europeni, o importanță medie pentru 39 % și o importanță redusă pentru 14 %. Aceasta este considerată o datorie civică esențială (scor 10) pentru aproape un sfert dintre respondenți (24 %). Compararea și contrastul cu rezultatele cu un an și jumătate înainte de alegerile europene din 2019 arată că importanța votului la alegerile europene a crescut cu 4 puncte, de la 42 % în toamna anului 2017 la 46 % în toamna anului 2022, cu unele variații semnificative în mai multe țări. Cele mai mari creșteri sunt în Portugalia (+ 19 puncte procentuale), Grecia (+ 17 puncte procentuale), Croația (+ 17 puncte procentuale) și Cehia (+ 14 puncte procentuale). Proporțiile au scăzut – într-o măsură mult mai mică – în Bulgaria (-5 puncte procentuale), Germania (-4 pp), Franța (-4 pp) și Lituania (-4 puncte procentuale). Peste jumătate dintre cetățeni (54 %) sunt interesați de alegerile europene din 2024, în timp ce 45 % declară că nu sunt, la același nivel ca în toamna anului 2017, când interesul era de 55 %. De atunci, a variat semnificativ în majoritatea țărilor: în creștere cea mai mare creștere în Grecia (+ 14 puncte procentuale), Croația și Portugalia (+ 9 puncte procentuale în ambele țări), în timp ce cele mai mari scăderi sunt în Finlanda (-14 puncte procentuale), Estonia (-13 puncte procentuale) și Țările de Jos (-13 puncte procentuale). În cele din urmă, deși probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene a scăzut ușor din primăvara anului 2022, aceasta rămâne, în general, ridicată, situându-se la 67 % la nivelul UE. Probabilitatea de a vota variază de la 49 % în Estonia și 51 % în Cipru la peste opt din zece în Suedia (85 %), Țările de Jos (83 %) și Danemarca (82 %).

CONTEXT

Muncă pe teren

Activitatea de teren pentru sondajul Eurobarometru al Parlamentului European din toamna anului 2022 a fost realizată de Kantar Public între 12 octombrie și 7 noiembrie în toate cele 27 de state membre ale UE. Pentru a interpreta corect rezultatele sondajului, este esențial să se țină seama de contextul politic și societal în momentul lucrărilor pe teren. Toate rezultatele naționale pentru întrebările adresate în cadrul acestui sondaj – și, în continuare, rezultatele medii europene – trebuie privite în lumina situației și a dezbaterii publice din momentul muncii pe teren.

Războiul Rusiei împotriva Ucrainei

Discursul public de la vremea muncii pe teren a fost dominat de războiul din Ucraina, care a început pe 24 februarie 2022, când președintele rus Vladimir Putin a ordonat trupelor sale să invadeze Ucraina. La începutul lucrărilor de teren, Rusia și-a intensificat atacurile cu rachete și drone asupra capitalei Kievului și a altor orașe importante. Acest lucru a avut loc după ce Vladimir Putin a acuzat Ucraina că a atacat un pod care leagă Crimeea de Rusia continentală. Loviturile aeriene grele de la Kiev, Harkov, Lviv și alte orașe ucrainene au provocat moartea și distrugerea, multe orașe și sate din Ucraina rămânând fără încălzire, electricitate și apă, deoarece atacurile au vizat adesea infrastructura civilă vitală. În timpul perioadei de lucru pe teren, apelurile privind înființarea unui tribunal special pentru crime de război au fost în creștere, având în vedere atacurile deliberate asupra civililor și a infrastructurii civile, precum și dovezile din ce în ce mai mari ale altor crime de război.

De la începutul războiului de agresiune al Rusiei, UE a oferit Ucrainei sprijin umanitar, politic, financiar și militar. UE a convenit foarte rapid asupra mai multor pachete de sancțiuni împotriva Rusiei ca răspuns la invazia1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en care includea un embargo asupra cărbunelui rusesc și întreruperea anumitor bănci rusești de la SWIFT, un sistem internațional de plăți. La 6 octombrie, liderii UE au convenit asupra celui de -al optulea pachet de sancțiuni, răspunzând la escaladările continue ale Rusiei, inclusiv anexarea ilegală a regiunilor Donețk, Luhansk, Zaporizhzhia și Kherson din Ucraina, bazată pe „referenda falsă”, mobilizarea trupelor suplimentare și emiterea de amenințări nucleare deschise. Cel de-al optulea pachet a introdus, printre alte măsuri, noi interdicții la export și import, menite să priveze armata și industria rusă de componentele și tehnologiile esențiale necesare pentru a duce războiul pe teritoriul ucrainean. Pachetul a pus, de asemenea, baza cadrului juridic necesar pentru punerea în aplicare a plafonului prețului petrolului prevăzut de G7.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 În plus, la momentul muncii pe teren, Polonia, statele baltice și Irlanda au făcut deja o propunere pentru un al nouălea pachet de sancțiuni împotriva Moscovei, inclusiv restricții asupra Belarusului pentru sprijinirea eforturilor de război ale Rusiei.

De la începutul războiului, Echipa Europa (constând din Uniunea Europeană, statele membre ale UE – inclusiv agențiile lor de implementare și băncile publice de dezvoltare – precum și Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare) a mobilizat un sprijin financiar în valoare de 19,7 miliarde EUR pentru Ucraina.

O mare parte a sprijinului se acordă sub formă de asistență macrofinanciară. În plus, lucrările privind o abordare mai strategică și mai previzibilă a sprijinului financiar al UE pentru Ucraina în 2023 erau în curs de desfășurare în perioada activităților pe teren. În urma reuniunii Consiliului European din 20-21 octombrie 2022, Comisia a propus un pachet de sprijin pentru Ucraina în valoare de 18 miliarde EUR pentru 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 La 25 octombrie, președintele CE, Von der Leyen, și cancelarul german Scholz au deschis Conferința internațională de experți privind redresarea Ucrainei la Berlin, pentru a discuta despre asistența pe termen lung cu donatorii internaționali.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf În martie 2022, UE a activat Directiva privind protecția temporară,5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians ajutând persoanele care fug de război. De atunci, refugiații ucraineni au dreptul la un permis de ședere, precum și la acces la educație și la piața muncii. Această protecție temporară a fost prelungită în octombrie și este acum valabilă până în martie 2024.

În timpul perioadei de lucru pe teren, țările UE au convenit să antreneze în comun 15.000 de soldați ucraineni pe teritoriul european pentru a răspunde nevoilor urgente de instruire militară ale Ucrainei și pentru a permite țării să își apere integritatea teritorială și suveranitatea în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional. În plus, au fost aprobate măsuri de asistență în cadrul Instrumentului european pentru pace (EPF), în valoare de 16 milioane EUR, pentru a sprijini consolidarea capacităților forțelor armate ucrainene.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Spre sfârșitul perioadei de lucru pe teren, autoritățile ruse au emis avertismente că Ucraina va fi pregătită să lanseze o „bombă murdară”, pe care unii analiști au interpretat-o ca Rusia pregătind terenul pentru escaladări ulterioare ale războiului.

Războiul de agresiune al Rusiei a declanșat, de asemenea, perturbări ale producției agricole, lanțurilor de aprovizionare și comerțului care au dus la niveluri fără precedent ale prețurilor mondiale la alimente și îngrășăminte. Sâmbătă, 29 octombrie, Rusia a anunțat că își va suspenda participarea la un acord anterior privind exporturile de cereale, înarmând alimentele în războiul său împotriva Ucrainei. Cu toate acestea, pe 2 noiembrie, transporturile de cereale din Ucraina au fost reluate după ce Rusia a fost de acord să se alăture Inițiativei ONU privind cerealele din Marea Neagră, punând capăt unui conflict care amenința să reaprindă o criză alimentară globală, deoarece multe țări din întreaga lume se bazează foarte mult pe exporturile de alimente din Ucraina.

La 19 octombrie, Parlamentul European a acordat „poporul curajos al Ucrainei, reprezentat de președintele lor, de liderii aleși și de societatea civilă”, Premiul Saharov pentru libertatea de gândire 2022, un premiu acordat în fiecare an de Parlamentul European pentru a onora persoanele și organizațiile care apără drepturile omului și libertățile fundamentale.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 saharov-prize

Contextul economic

Consecințele războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei au consolidat inflația globală, potrivit previziunilor economice ale Comisiei Europene din toamna anului 2022.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media UE se numără printre cele mai expuse economii avansate, datorită proximității geografice și a dependenței mari de importurile de gaze din Rusia. Criza aprovizionării cu energie se adaugă presiunii inflaționiste preexistente și blocajelor din lanțul de aprovizionare, nu în ultimul rând cauzate de pandemia de COVID-19 și de politica continuă a Chinei de zero Covid-19.

Toți acești factori erodează puterea de cumpărare a gospodăriilor și afectează producția. Sentimentul economic a scăzut semnificativ. Se preconizează căcreșterea se va contracta în mod semnificativ la sfârșitul anului, ducând la recesiune în mai multe state membre, se estimează în raportul de prognoză.

De asemenea, Fondul Monetar Internațional (FMI) în raportul său World Economic Outlook9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 subliniază că există un risc tot mai mare ca economia globală să intre în recesiune anul viitor. Activitatea economică globală se confruntă cu o încetinire mai amplă și mai accentuată decât se preconizase, cu rate ale inflației mai ridicate decât s-a observat în câteva decenii. Criza costului vieții, înăsprirea condițiilor financiare în majoritatea regiunilor, invazia Rusiei în Ucraina și pandemia persistentă de COVID-19 au un impact puternic asupra perspectivelor. Se preconizează că creșterea globală va încetini de la 6,0 % în 2021 la 3,2 % în 2022 și 2,7 % în 2023. Acesta este cel mai slab profil de creștere din 2001, cu excepția crizei financiare mondiale și a fazei acute a pandemiei de COVID-19. Raportul FMI afirmă, de asemenea, că șocul crizei energetice este structural în Europa și, prin urmare, este puțin probabil să fie un fenomen trecător.

Rata anuală a inflației în zona euro a fost de 10,6 % în octombrie 2022, în creștere față de 9,9 % în luna septembrie, potrivit datelor publicate de Eurostat, Oficiul de Statistică al Uniunii Europene. În luna octombrie, cea mai mare contribuție la rata anuală a inflației în zona euro a fost energia (+ 4.44 puncte procentuale), urmată de alimente, alcool și tutun (+ 2,74 puncte procentuale). Inflația anuală a Uniunii Europene a fost de 11,5 % în octombrie 2022, în creștere față de 10,9 % în luna septembrie. Cu un an mai devreme, rata a fost de 4,4 %. Cele mai scăzute rate anuale au fost înregistrate în Franța (7,1 %), Spania (7,3 %) și Malta (7,4 %). Cele mai mari rate anuale au fost înregistrate în Estonia (22,5 %), Lituania (22,1 %) și Ungaria (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Efectele inflației se reflectă din ce în ce mai mult în obiceiurile de cumpărare ale consumatorilor, oamenii renunțând la vacanțe sau la anumite activități, căutând mai multe chilipiruri și cumpărănd produse mai ieftine.

La 27 octombrie, Banca Centrală Europeană (BCE) a majorat ratele dobânzilor cu 0,75 puncte procentuale la cel mai înalt nivel din 2009, implementând o a treia creștere majoră a ratei dobânzii de politică monetară la rând.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Rata dobânzii de referință a BCE este acum de 2 %.

În ciuda mediului dificil,piața l abour a continuat să funcționeze puternic, cu cea mai mare ocupare a forței de muncă în ultimele decenii. Expansiunea economică puternică cu care s-a confruntat cu relaxarea măsurilor de Covid-19 a atras încă două milioane de persoane pe piața forței de muncă în prima jumătate a anului 2022, crescând numărul de persoane angajate în UE la un nivel record de 213,4 milioane. Rata șomajului a rămas la un nivel record de 6,0 % în septembrie. Se preconizează că piețele forței de muncă vor reacționa la încetinirea activității economice cu un decalaj, dar vor rămâne reziliente. Se preconizează o creștere a ocupării forței de muncă în UE de 1,8 % în 2022, înainte de a stagna în 2023 și de a ajunge la 0,4 % în 2024.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media În septembrie 2022, rata șomajului ajustată sezonier în zona euro a fost de 6,6 %, în scădere de la 6,7 % în august 2022 și în scădere de la 7,3 % în septembrie 2021. Rata șomajului în UE a fost de 6,0 % în septembrie 2022, stabilă în comparație cu august 2022 și în scădere de la 6,7 % în septembrie 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Per ansamblu,perspectivele economice rămân înconjurate de un grad excepțional de incertitudine, pe măsură ce războiul Rusiei împotriva Ucrainei continuă, iar potențialul unor noi perturbări economice este departe de a fi epuizat. Cea mai mare amenințare este reprezentată de evoluțiile negative de pe piața gazelor naturale și de riscul de penurie, în special în iarna 2023-24.

Contextul legislativ la nivelul UE

Perioada de lucru pe teren a fost caracterizată de discuții în curs între toți actorii legislativi cu privire la modul de abordare a crizei energetice cu care se confruntă UE. La 18 octombrie, președinta CE, Ursula von der Leyen, a prezentat un nou regulament de urgență pentru a aborda prețurile ridicate ale gazelor în UE și pentru a asigura securitatea aprovizionării pentru lunile de iarnă care urmează. Proiectul de act legislativ a prezentat planuri de instituire a unor achiziții comune de gaze naturale și a stabilit norme de solidaritate între statele membre pentru a face față eventualelor deficite. Comisia a propus, de asemenea, dezvoltarea unei noi valori de referință pentru comercializarea gazelor naturale pentru GNL înainte de aprilie 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Cu toate acestea, pachetul Comisiei nu a inclus un plafon imediat al prețurilor la gaze din cauza dezacordurilor politice dintre statele membre și a preocupărilor legate de consecințele asupra securității aprovizionării.

Pe 26 octombrie, vicepreședintele executiv Timmermans a prezentat actul „Aer mai curat și apă”. Ca obiectiv „interim”, Comisia Europeană a propus reducerea valorii-limită anuale pentru oxidul de azot de la 40 la 20 micrograme, în timp ce obiectivul de reducere la zero a poluării aerului urmează să fie atins până cel târziu în 2050. La 27 octombrie, Consiliul European și Parlamentul European au validat propunerea Comisiei privind standardele de emisii pentru vehiculele noi, inclusiv încetarea motoarelor cu ardere internă până în 2035, un pas important pentru atingerea obiectivelor climatice ale UE.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

La 12 octombrie, Comisia Europeană a recomandat UE-27 să acorde Bosniei și Herțegovinei statutul de țară candidată la UE, iar la 18 octombrie, Parlamentul European a solicitat Consiliului Uniunii Europene să adopte o decizie privind aderarea României și Bulgariei la spațiul Schengen până la sfârșitul anului 2022.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-de cumand

Discuțiile și negocierile cu Polonia și Ungaria cu privire la condiționalitatea privind statul de drept pentru plata fondurilor UE au continuat pe parcursul perioadei de lucru pe teren.

Alte evenimente majore la nivel național sau internațional

În Iran, moartea unei femei kurde de 22 de ani, Jina Mahsa Amini, aflată în custodia poliției, a declanșat demonstrații și reprimarea lor violentă. Conduse în mare parte de femei și școlărițe, protestele care cer schimbări politice au continuat în timpul muncii pe teren.

Pregătirile pentru Conferința COP 27 privind schimbările climatice, care începe la 6 noiembrie la Sharm el-Sheikh/Egipt, au fost în curs de desfășurare pe parcursul perioadei de lucru pe teren. În perioada premergătoare conferinței, Organizația Meteorologică Mondială (OMM) și Serviciul Copernicus pentru Schimbări Climatice al UE au publicat un raport în care afirmă că temperaturile din Europa au crescut de două ori mai mult decât media globală în ultimii 30 de ani și că este cea mai rapidă regiune de încălzire de pe planetă.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Activiștii climatici „ultima generație” au atras atenția asupra efectelor devastatoare ale schimbărilor climatice, prin vandalizarea operelor de artă, blocarea drumurilor și implicarea în alte măsuri de nesupunere civilă.

Președintele chinez Xi Jinping a obținut un al treilea mandat istoric ca lider al Chinei după un congres de o săptămână al Partidului Comunist. De asemenea, și-a promovat unii dintre cei mai apropiați aliați ai Partidului Comunist, consolidându-și poziția.

Pe 30 octombrie, zeci de mii de cehi au demonstrat la Praga împotriva creșterii extremismului și populismului, la două zile după ce o coaliție de mișcări politice de extremă dreapta, grupuri marginale și partidul comunist au organizat un protest în aceeași locație. Mulți din mulțime și-au exprimat sprijinul pentru Ucraina în războiul împotriva Rusiei, spre deosebire de protestul anterior, când participanții care se opun Uniunii Europene și NATO au cerut discuții directe cu Moscova cu privire la aprovizionarea cu gaze.

În Marea Britanie, premierul conservator Liz Truss și-a anunțat demisia după doar 45 de zile de mandat și a fost succedată de Rishi Sunak pe 25 octombrie, care a devenit primul prim-ministru britanic cu patrimoniu indian.

Alegeri

Chiar înainte de lucrările de teren, au avut loc alegeri parlamentare în Letonia și Bulgaria.

Alegerile parlamentare au avut loc în Letonia la 1 octombrie 2022, după încheierea mandatului celei de-a 13-a alegeri Saeima alese în 2018. Noul partid Unity al prim-ministrului Krišjānis Kariрš a primit cel mai mare procent din voturi (19 %) și a câștigat cele mai multe locuri (26). La 3 octombrie 2022, președintele Egils Levits l-a autorizat pe Kariрš să conducă discuțiile pentru formarea unui guvern de coaliție. 59 % dintre alegătorii eligibili și-au exprimat votul în comparație cu 55 % în alegerile anterioare.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

La 2 octombrie 2022 au avut loc alegeri parlamentare anticipate în Bulgaria. Alegerile anticipate au fost convocate după căderea guvernului Petkov, o coaliție formată din patru partide, în iunie 2022. Acestea au fost cele de-a treia alegeri parlamentare anticipate din 2021, alegerile anterioare având loc în aprilie, iulie și noiembrie 2021. GERB și liderul său, Boyko Borisov, au câștigat ultimele alegeri, dar noul parlament rămâne fragmentat și situația politică din țară este fragilă. Criza politică continuă și instabilitatea au redus rata de participare la nivel național la 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Alegeri prezidențiale în Austria: Pe 9 octombrie, actualul președinte al Austriei, Alexander Van der Bellen, a fost reales în primul tur de scrutin. Candidat independent, dar provenind de la Partidul Verzilor din Austria, Van der Bellen în campania sa s-a concentrat pe a fi „alegerea sigură în vremuri furtunoase”.

Van der Bellen a câștigat al doilea mandat de șase ani, cu 56,7 % din voturi. Alți șase candidați au fost în buletinul de vot, dintre care dreapta Walter Rosenkranz (FPÖ) s-a clasat pe locul al doilea, cu 17,7 % din voturi. Toți ceilalți candidați au obținut un punctaj sub 10 %. Prezența la vot a fost de 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Alegeri prezidențiale în Slovenia: Pe 23 octombrie, ministrul conservator de externe Anže Logar (34 %) a câștigat primul tur al alegerilor prezidențiale împotriva avocatului Nataša Pirc Musar (26,9 %), fost comisar de informații de stânga. Candidatul de stânga Milan Brglez (15,45 %) s-a clasat pe locul al treilea printre cei șapte candidați, urmat de candidații Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) și Miha Kordiš (2,81 %). Prezența la vot a fost de 51,7 %. În turul de scrutin din 1 3noiembrie, Nataša Pirc Musar a câștigat, devenind prima femeie președinte al Sloveniei.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Alegeri parlamentare în Danemarca: Alegerile legislative au avut loc în Danemarca la1 noiembrie 2022. Prim-ministrul Mette Frederiksen și partidul său social-democrat au obținut pentru prima dată unul dintre cele mai bune rezultate în 20 de ani, cu 27,5 % din voturi și câștigând 50 de locuri, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 iar acest lucru în ciuda deciziei controversate a lui Frederiksen de a sacrifica toată nurca în timpul pandemiei care a declanșat alegerile anticipate. Demonstrația puternică a partidului social-democrat, care a condus blocul de stânga pentru a asigura cele 90 de locuri necesare pentru o majoritate în parlamentul de 179 de locuri, a împiedicat planul lui Frederiksen de a sparge blocurile și a forma o mare coaliție de-a lungul diviziunii tradiționale stânga-dreapta, argumentând că unitatea politică este necesară într-o perioadă de incertitudine internațională. Alegerile au avut loc la doar câteva săptămâni după sabotarea a două conducte care transportă gaze din Rusia în Germania prin apele daneze, ceea ce a afectat sentimentul de securitate în rândul danezilor. În plus, problemele interne, inclusiv reducerile de taxe și necesitatea de a combate inflația și creșterea prețurilor la energie au fost aspecte importante în campanii. Odată un subiect esențial, imigrația a fost mai puțin un subiect, în parte pentru că poziția dură a social-democraților față de migrație a privat partidele de dreapta de un posibil punct de adunare. Prezența la vot a fost de 84,1 %. Negocierile pentru formarea unui guvern erau în curs de desfășurare la momentul muncii pe teren.

Prima femeie prim-ministru al Italiei: Pe 22 octombrie, Giorgia Meloni a fost numită prim-ministru după ce partidul ei de extremă dreapta Frații Italiei au câștigat alegerile la începutul lunii septembrie 2022. Coaliția de dreapta (inclusiv Lega și Forza Italia) a ieșit triumfătoare în urma alegerilor, 44 % din voturi, iar partidul lui Meloni obținând 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

La 3 noiembrie, premierul Meloni s-a deplasat la Bruxelles pentru a se întâlni cu înalți reprezentanți instituționali ai UE, printre care președinta Comisiei Europene, von der Leyen, președintele Consiliului European Michel și președintele Parlamentului European Metsola. În cadrul reuniunilor sale, prim-ministrul Meloni a semnalat că poziția Italiei privind migrația s-a schimbat și a remarcat că apărarea frontierelor externe a devenit principala prioritate.

Pe 15 octombrie, guvernul ungar a publicat un sondaj național de consultare prin care cerea cetățenilor să fie de acord sau să nu fie de acord cu opoziția guvernului față de politica de sancțiuni a UE împotriva Rusiei din cauza invaziei sale în Ucraina. Premierul Viktor Orban a criticat frecvent sancțiunile.

METODOLOGIE

Metodologia utilizată pentru acest sondaj

Metodologia utilizată în acest Eurobarometru din toamna 2022, realizat în valul 98.1, este cea a sondajelor Eurobarometru, astfel cum au fost efectuate pentru Direcția Generală Comunicare a Parlamentului European (Unitatea de monitorizare a opiniei publice). Sondajul a fost realizat de Kantar Public între 12 octombrie și 7 noiembrie 2022 în toate cele 27 de state membre ale UE. În total, au fost efectuate 26 431 de interviuri. Rezultatele UE au fost ponderate în funcție de dimensiunea populației din fiecare țară.

Sondajele Eurobarometru sunt efectuate față în față în casele oamenilor sau la domiciliu, în limba națională. În toate țările, a fost utilizat CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

În Danemarca și Cehia, unele interviuri au fost efectuate prin intermediul tehnicii de interviu video asistat pe calculator (CAVI). Intervievatorul administrează chestionarul respondentului prin video, unde ambele părți se pot vedea: condițiile interviurilor sunt foarte asemănătoare cu cele ale interviurilor față în față.

Știri

În cadrul acestui sondaj, mai multe întrebări privind tendințele sunt comparate cu Parlemetrul Parlamentului European din primăvara anului 2022 de la valul Eurobarometru 97.3, desfășurat în aprilie-mai 2022. Din cauza COVID-19, nu a fost posibil să se efectueze interviuri față în față în toate țările. La momentul respectiv, în Belgia, Cehia, Danemarca, Estonia, Malta, Letonia, Țările de Jos, Slovenia, Finlanda și Suedia, modul față în față a fost completat cu interviuri online.

Alte întrebări sunt comparate cu Parlemetrul Parlamentului European din toamna anului 2021 din valul Eurobarometru 96.2, desfășurat în noiembrie-decembrie 2021. La momentul respectiv, în Belgia, Cehia, Danemarca, Malta, Slovenia și Finlanda, modul față în față a fost completat cu interviuri online. În Letonia, toate interviurile s-au desfășurat online.

Această schimbare de mod poate avea un impact asupra rezultatelor, în special în cazul întrebărilor cu alegeri spontane. Prin definiție, aceste coduri nu sunt afișate pe primul ecran afișat respondentului, apărând doar pe un al doilea ecran în cazul în care respondentul decide să nu aleagă unul dintre elementele solicitate inițial. În consecință, răspunsurile spontane sunt selectate doar marginal de către cei care participă la sondaj online.

Este important să se ia în considerare acest lucru atunci când se analizează evoluțiile.

Cu toate acestea, evoluțiile naționale au mai multe explicații, schimbările contextuale jucând un rol major.

În conformitate cu Regulamentul general al UE privind protecția datelor (RGPD), respondenții au fost întrebați dacă ar fi de acord sau nu să li se pună întrebări cu privire la aspecte care ar putea fi considerate „sensibile”.

Notă: În acest raport, țările UE sunt menționate prin abrevierea lor oficială. Abrevierile utilizate în prezentul raport corespund:

Belgia	SĂ FIE	Lituania	LT
Bulgaria	ROMÂNĂ	Luxemburg	ROMÂNĂ
Cehia	CZ	Ungaria	ROMÂNĂ
Danemarca	ROMÂNĂ	Malta	MT
Germania	DE	Țările de Jos	ROMÂNĂ
Estonia	ROMÂNĂ	Austria	ÎN
Irlanda	ROMÂNĂ	Polonia	ROMÂNĂ
Grecia	ROMÂNĂ	Portugalia	PT
Spania	ROMÂNĂ	România	ROMÂNĂ
Franța	ROMÂNĂ	Slovenia	ROMÂNĂ
Croația	ROMÂNĂ	Slovacia	ROMÂNĂ
Italia	ROMÂNĂ	Finlanda	ROMÂNĂ
Republica Cipru	CY*	Suedia	SE
Letonia	ROMÂNĂ

Uniunea Europeană – media ponderată pentru cele 27 de state membre UE27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, IE, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT zona euro

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE non-zona euro

Cipru în ansamblu este unul dintre cele 27 de state membre ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, acquis-ul comunitar a fost suspendat în partea din țară care nu este controlată de guvernul Republicii Cipru. Din motive practice, numai interviurile efectuate în partea din țara controlată de guvernul Republicii Cipru sunt incluse în categoria „CY” și în media UE-27.

I. PROVOCĂRI PENTRU CETĂȚENII EUROPENI

1.1 Preocupările actuale ale cetățenilor

Primul capitol al raportului examinează preocupările cetățenilor UE, precum și percepțiile acestora cu privire la situația actuală din UE, din țara lor și din propria lor viață. Aceasta arată că există numeroase probleme care îi îngrijorează pe europeni, mai ales costul în creștere al vieții, dar și sărăcia, schimbările climatice și războiul de la frontiera UE. Acest lucru are un impact asupra modului în care văd situația actuală din țara lor și din UE. În ultimul an s-au înregistrat unele turbulențe în ceea ce privește perspectivele cetățenilor, dar, în ciuda faptului că au fost mai puțin pozitive decât erau acum șase luni, atitudinile rămân reziliente, iar optimismul în viitorul UE rămâne ridicat.

Cetățenii europeni spun că sunt îngrijorați de o serie de probleme diferite, cel puțin șase din zece spunând că sunt foarte sau puțin îngrijorați de fiecare dintre cele opt aspecte incluse în întrebare.

Mai presus de toate, respondenții sunt îngrijorați de creșterea costului vieții, de exemplu creșterea prețurilor la alimente și energie (93 %, inclusiv 63 % care sunt „foarte îngrijorați”). Există alte trei aspecte de care cel puțin opt din zece cetățeni declară că sunt îngrijorați: sărăcia și excluziunea socială (82 %, inclusiv 45 % „foarte îngrijorat”), schimbările climatice (81 %, inclusiv 46 % „foarte îngrijorat”) și răspândirea războiului în Ucraina în alte țări (81 %, inclusiv 42 % „foarte îngrijorat”). În plus, cel puțin șapte din zece sunt îngrijorați de riscul unui incident nuclear (74 %), de riscurile la adresa valorilor europene comune, cum ar fi libertatea și democrația (72 %) și migrația (70 %).

Creșterea costului vieții, de exemplu creșterea prețurilor la alimente și energie Sărăcia și excluziunea socială Schimbările climatice Răspândirea războiului în Ucraina în alte țări Riscul unui incident nuclear Riscurile pentru valorile noastre europene comune, cum ar fi libertatea și democrația Migrație Răspândirea bolilor infecțioase, cum ar fi COVID-19 sau varicela maimuță Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – UE-27) În fiecare țară, peste șapte din zece respondenți declară că sunt îngrijorați de creșterea costului vieții și aproape toți respondenții sunt îngrijorați în Grecia (100 %), Cipru (99 %), Italia și Portugalia (ambele 98 %). Mai mult de opt din zece sunt „foarte îngrijorate” în Grecia (86 %), Cipru (85 %) și Portugalia (84 %). Respondenții sunt cel mai puțin îngrijorați de creșterea costului vieții în Suedia (74 %), Danemarca (77 %), Țările de Jos (81 %) și România (82 %).

Există o preocupare larg răspândită în ceea ce privește sărăcia și excluziunea socială în statele membre. În cinci țări, mai mult de nouă din zece respondenți sunt îngrijorați de acest lucru: Grecia (97 %), Portugalia (95 %), Cipru (94 %), Spania (93 %) și Italia (92 %). Există, de asemenea, șapte țări în care mai mult de jumătate dintre respondenți sunt „foarte îngrijorați”, conduse de Portugalia (75 %), Grecia (74 %) și Cipru (71 %).

Hartă (% – total „Îngrijorat”) Legenda hărții QA18.4 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu pentru fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? Creșterea costului vieții, de exemplu creșterea prețurilor la alimente și energie (% – Total „Worried”) Înschimb, acest lucru este valabil pentru mai puțin de jumătate dintre respondenții din Suedia (48 %), iar proporția este mai mică de șapte din zece în Danemarca (53 %), Cehia (65 %) și Estonia (67 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.8 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – sărăcie și excluziune socială) În ansamblu, 81 % dintre cetățenii UE declară că sunt îngrijorați de schimbările climatice. Acest lucru este valabil pentru mai mult de jumătate dintre respondenți în aproape fiecare țară, cu cele mai mari proporții înregistrate în Malta (93 %), Italia și Portugalia (ambele 92 %). Excepția este Estonia, unde mai puțin de jumătate dintre respondenți (44 %) sunt preocupați de schimbările climatice. Proporția celor care declară că sunt „foarte îngrijorați” este cea mai mare în Cipru (68 %), Malta (62 %), Franța și Portugalia (ambele 59 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.1 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – schimbările climatice)

Cel puțin șase din zece respondenți din fiecare țară declară că sunt îngrijorați de răspândirea războiului din Ucraina în alte țări. Cele mai mari proporții sunt înregistrate în Malta (93 %), Polonia, Portugalia (ambele 91 %) și Lituania (90 %), în timp ce cele mai scăzute proporții se găsesc în Țările de Jos (62 %), Danemarca (65 %) și Suedia (67 %). Respondenții sunt cel mai probabil să spună că sunt „foarte îngrijorați” de răspândirea războiului în alte țări din Portugalia (66 %), Malta (63 %), Cipru (62 %) și Letonia (60 %).

Legenda hărții QA18.5 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? Răspândirea războiului în Ucraina în alte țări (% – Total „Worried”) Respondenții din Malta sunt cel mai probabil să spună că sunt îngrijorați de riscul unui accident nuclear (93 %), urmați de cei din Portugalia (89 %), Italia și Lituania (ambele 88 %). În Cipru, 70 % spun că sunt „foarte îngrijorați”. În Suedia, mai puțin de jumătate (47 %) sunt îngrijorați de riscul unui accident nuclear, iar proporția este, de asemenea, relativ scăzută în Țările de Jos (54 %), Danemarca (55 %) și Finlanda (58 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.3 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – riscul de incident nuclear) Mai mult de jumătate dintre respondenții din fiecare țară spun că sunt îngrijorați de riscurile la adresa valorilor noastre europene comune, cum ar fi libertatea și democrația. Cel puțin opt din zece declară că sunt îngrijorați în Ungaria (85 %), Portugalia (82 %), Cipru (81 %), Italia și Polonia (ambele 80 %), în timp ce proporția este cea mai scăzută în Estonia (53 %), Danemarca și Țările de Jos (ambele 57 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.7 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – riscurile pentru valorile noastre europene comune, cum ar fi libertatea și democrația) Există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește proporția respondenților care spun că sunt îngrijorați de migrație. Aceasta este cea mai ridicată în Cipru (93 %), Malta (92 %), Grecia (86 %), Italia (83 %) și Portugalia (81 %). De fapt, mai mult de jumătate dintre respondenți sunt „foarte îngrijorați” de migrația în Cipru (80 %), Malta (58 %) și Grecia (53 %).

Înschimb, mai puțin de jumătate dintre respondenți sunt îngrijorați de migrație în Danemarca (37 %) și Suedia (45 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.2 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu pentru fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – migrație) Există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește proporția respondenților care declară că sunt îngrijorați de răspândirea bolilor infecțioase, cum ar fi COVID-19 sau variola maimuță. Aceasta este cea mai ridicată în Italia (85 %), Portugalia (83 %), Cipru (79 %) și Ungaria (78 %). În schimb, acest lucru este valabil pentru mai puțin de jumătate dintre respondenții din Danemarca (29 %), Suedia (33 %), Țările de Jos (37 %), Estonia (42 %) și Germania (47 %).

Analiza socio-demografică arată că femeile sunt mai îngrijorate decât bărbații cu privire la majoritatea problemelor. De exemplu, 78 % dintre femei sunt îngrijorate de riscul unui accident nuclear, comparativ cu 69 % dintre bărbați. Există, de asemenea, diferențe clare în ceea ce privește răspândirea războiului în Ucraina în alte țări (84 % față de 78 %), răspândirea bolilor infecțioase (67 % față de 59 %), riscurile pentru valorile noastre europene comune (75 % față de 69 %) și sărăcia și excluziunea socială (84 % față de 79 %).

Total „îngrijorat” Total „Nu vă faceți griji” Nu știu QA18.6 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – răspândirea bolilor infecțioase, cum ar fi COVID-19 sau variola maimuță) În ceea ce privește majoritatea problemelor, persoanele în vârstă sunt mai îngrijorate decât persoanele mai tinere. Diferența este cea mai mare în ceea ce privește migrația: în rândul persoanelor cu vârsta de peste 55 de ani, 74 % sunt îngrijorați de migrație, dar această proporție scade constant, ajungând la 61 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani. Există două excepții de la acest model general. Tinerii sunt puțin mai îngrijorați de schimbările climatice (84 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani față de 81 % în cazul grupurilor de vârstă mai în vârstă), în timp ce toate grupurile de vârstă sunt la fel de îngrijorate de creșterea costului vieții.

Respondenții care au părăsit educația mai devreme sunt mai predispuși să fie îngrijorați de majoritatea problemelor. Acest lucru poate fi văzut cel mai clar în ceea ce privește răspândirea bolilor infecțioase. Dintre cei care au părăsit educația la vârsta de 15 ani sau mai puțin, 76 % sunt îngrijorați de această problemă, comparativ cu 66 % dintre cei care au părăsit educația cu vârste cuprinse între 16 și 19 ani și 56 % dintre cei care au plecat la vârsta de 20 de ani sau mai mult. Un model similar se aplică și răspândirii războiului în Ucraina în alte țări, sărăciei și excluziunii sociale, migrației și riscului unui accident nuclear.

Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor sunt mai puțin predispuși să fie îngrijorați de mai multe probleme. De exemplu, 78 % sunt îngrijorați de sărăcie și excluziune socială, în comparație cu 88 % dintre cei care întâmpină dificultăți în a plăti facturile din când în când și 91 % care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori. Același model se aplică și preocupărilor legate de migrație, riscurilor pentru valorile noastre europene comune, răspândirii războiului în Ucraina în alte țări și răspândirii bolilor infecțioase.

Dacă respondenții au o imagine pozitivă a Parlamentului European, este mai probabil ca aceștia să fie îngrijorați de schimbările climatice decât cei a căror imagine a Parlamentului European este negativă (88 % față de 71 %). Același model se aplică într-o măsură mai mică răspândirii războiului în Ucraina în alte țări (82 % față de 77 %) și răspândirii bolilor infecțioase (65 % față de 59 %). În schimb, este mai puțin probabil ca cei cu o imagine pozitivă a Parlamentului European să fie îngrijorați de migrație (67 % față de 76 % dintre cei cu o imagine negativă a Parlamentului European). În cele din urmă, este mai probabil ca cetățenii care sunt mai îngrijorați de sărăcie și excluziune socială și de costul vieții să dorească ca PE să joace un rol mai important.

QA18 În ce măsură sunteți în prezent îngrijorat sau nu cu privire la fiecare dintre următoarele probleme pentru viața voastră și a celor apropiați? (% – UE-27)

Schimbările climatice	Migrație	Riscul unui incident nuclear	Creșterea costului vieții, de exemplu creșterea prețurilor la alimente și energie	Răspândirea războiului în Ucraina în alte țări	Răspândirea bolilor infecțioase, cum ar fi COVID-19 sau varicela maimuță	Riscurile pentru valorile noastre europene comune, cum ar fi libertatea și democrația	Sărăcia și excluziunea socială
UE27	81	70	74	93	81	62	72	82
Sex
Bărbat	80	68	69	92	78	59	69	79
Femeie	82	71	78	94	84	67	75	84
Vârstă
15-24	84	61	66	93	76	57	66	77
25-39	81	66	70	93	78	57	71	81
40-54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Educație (sfârșitul)
15.	81	77	81	96	88	76	75	89
16-19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Încă mai studiază	85	59	65	92	76	55	65	79
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	77	75	80	96	86	66	75	91
Din când în când	83	75	79	95	84	71	78	88
Aproape niciodată	81	65	69	91	78	58	69	78
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutră	80	69	73	93	81	62	70	82
Negativă	71	76	73	94	77	59	74	84
Rolul Parlamentului European
Mai important	87	68	76	93	83	66	75	84
Mai puțin important	71	74	72	91	78	58	70	80
Nici o schimbare	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Atitudinile față de viitor

După cum s-a descris în secțiunea anterioară, cetățenii sunt îngrijorați de o serie de probleme actuale. Prin urmare, nu este surprinzător faptul că proporția cetățenilor care cred că lucrurile merg în direcția bună în UE a scăzut din aprilie-mai 2022. Aproximativ trei din zece (31 %) au o opinie pozitivă cu privire la direcția UE, o scădere de 12 puncte procentuale. Proporția celor care simt că lucrurile merg în direcția greșită a crescut cu 11 puncte, până la 51 %. Aceste schimbări au inversat schimbarea pozitivă observată în perioada noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022 și, prin urmare, poziția este acum similară cu cea din urmă.

Nu știu 9 (=) Nici unul, nici altul (spontan) 9 (+ 1) Lucrurile merg în direcția greșită 51 (+ 11) Lucrurile merg în direcția cea bună 31 (-12) (Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) D73.2 – În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (% – UE-27) Cetățenii au devenit, de asemenea, mai puțin optimiști cu privire la direcția în care se îndreaptă țara lor. Aproximativ unul din patru (24 %, -13 puncte procentuale din aprilie-mai 2022) consideră că țara lor se îndreaptă în direcția cea bună. O majoritate clară (62 %) consideră că lucrurile merg în direcția greșită, o creștere de 13 puncte procentuale față de aprilie-mai 2022 și cea mai mare proporție înregistrată vreodată.

Per ansamblu, respondenții rămân mai pozitivi în ceea ce privește direcția UE decât direcția țării lor (31 % față de 24 %), continuând tendința pe termen lung.

Nu știu 6 (=) Nici unul, nici altul (spontan) 8 (=) Lucrurile merg în direcția greșită 62 (+ 13) Lucrurile merg în direcția cea bună 24 (-13) (Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) D73.1 – În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE-27) Cetățenii sunt mai pozitivi atunci când iau în considerare viața lor personal, deși opiniile au devenit, de asemenea, mai negative cu privire la această măsură în ultimele șase luni. Mai mult de șase din zece (63 %) consideră că lucrurile din viața lor personală merg în direcția bună (-7 puncte procentuale din aprilie-mai 2022), în timp ce 24 % (+ 4 puncte procentuale) spun că lucrurile merg în direcția greșită.

Nu știu 5 (+ 1) Nici unul, nici altul (spontan) 8 (°2) Lucrurile merg în direcția greșită 24 (+ 4) Lucrurile merg în direcția cea bună 63 (-7) (Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) D73.4 – În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Viața dumneavoastră personală (% – UE-27) Există doar trei state membre în care majoritatea respondenților consideră că lucrurile merg în direcția cea bună în țara lor: Luxemburg, Malta (ambele 65 %) și Irlanda (46 %). În restul de 24 de țări, majoritatea consideră că lucrurile din țara lor merg într-o direcție greșită, această perspectivă fiind cea mai răspândită în Slovacia, Spania (ambele 72 %), Croația (71 %), Franța și Polonia (ambele 70 %).

În toate cele 27 de state membre ale UE, respondenții au devenit mai puțin optimiști din aprilie-mai 2022, deși scăderea este marginală (mai puțin de trei puncte procentuale) în Grecia și Croația. În patru țări, proporția celor care cred că lucrurile merg în direcția bună în țara lor a scăzut cu mai mult de 20 de puncte procentuale: Danemarca (29 %, -31 puncte procentuale), Portugalia (30 %, -25 pp), Estonia (29 %, -22 pp) și Belgia (24 %, -21 pp).24 Pe tot parcursul raportului, o modificare față de valul anterior este considerată o modificare pozitivă sau negativă dacă este de ± 3 puncte procentuale sau mai mult. O modificare de mai puțin de 3 puncte procentuale este considerată stabilă sau nu se modifică.

Ca urmare a acestor modificări, opinia negativă este acum opinia majorității în Danemarca, Germania, Estonia, Letonia, Lituania, Portugalia, Slovenia și Finlanda.

D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (%)

UE27	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	MT	ÎN	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	ROMÂNĂ	DE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	SE	SĂ FIE	ROMÂNĂ	PT	ROMÂNĂ
Lucrurile merg în direcția cea bună	Octombrie/Nov 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ Apr/mai 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Lucrurile merg în direcția greșită	Octombrie/Nov 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ Apr/mai 2022	13	1.2	1.4	V1	1.2	*5	ROMÂNĂ	0 0 0 0 0 0	□7	14	0 0 0 0 0 0	12	0 0 0 0 0 0	1.2	11	18	15	20	17	18	15	19	16	14	17	20	20	20
Nici unul, nici altul (spontan)	Octombrie/Nov 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ Apr/mai 2022	=	V1	V2	ROMÂNĂ	1.2	V2	1.2	V4	V3	V6	*5	V2	♪	0 0 0 0 0 0	1.2	V2	=	V3	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	*5	0 0 0 0 0 0	=	ROMÂNĂ	1.2	V3	=	0 0 0 0 0 0 0
Nu știu	Octombrie/Nov 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ Apr/mai 2022	=	=	=	0 0 0 0 0 0	=	1.2	=	=	ROMÂNĂ	V1	1.2	=	V1	1.2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	1.4	ROMÂNĂ	1.2	*5	*5	1.2

În cinci țări, majoritatea respondenților consideră că lucrurile merg în direcția bună în UE: Malta (65 %), Luxemburg, Irlanda (ambele 48 %), Letonia (47 %) și Lituania (40 %). Opinia este împărțită în Portugalia (35 % direcție bună vs. 35 % direcție greșită). În restul de 21 de țări, respondenții sunt cel mai probabil să spună lucruri în UE merg într-o direcție greșită, iar acest lucru este valabil în special în Grecia, Belgia (ambele 62 %) și Spania (60 %).

În Malta, optimismul că lucrurile merg în direcția bună în UE a crescut din aprilie-mai 2022 (65 %, + 3 puncte procentuale). Cu toate acestea, optimismul a scăzut în 23 de state membre, în special în Danemarca (31 %, -26 pp), Portugalia (35 %, -23 pp), Estonia (29 %, -21 pp) și Belgia (25 %, -20 pp). Rezultatele au rămas stabile în celelalte trei țări.

Ca urmare a acestor modificări, opinia negativă este opinia majorității în Bulgaria, Danemarca, Germania, Estonia, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, Slovenia, Finlanda și Suedia.

D73.2 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (%)

UE27	MT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	ROMÂNĂ	DE	ROMÂNĂ	Română	SE	SĂ FIE	ROMÂNĂ	PT	ROMÂNĂ
Lucrurile merg în direcția cea bună	Octombrie/Nov 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ Apr/mai 2022	▼12	ROMÂNĂ	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	√8	√8	9.	▼10	▼11	▼12	▼12	14	▼15	16	17	17	19	19	▼20	21	23	▼26
Lucrurile merg în direcția greșită	Octombrie/Nov 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ Apr/mai 2022	11	▼5	1.2	*5	=	ROMÂNĂ	*5	0 0 0 0 0 0	1.4	0 0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	□7	1.2	18	12	1.4	15	0 0 0 0 0 0 0	15	12	12	*5	15	17	16	12
Nici unul, nici altul (spontan)	Octombrie/Nov 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ Apr/mai 2022	0 0 0 0 0 0	=	▼1	▼3	0 0 0 0 0 0	▼4	0 0 0 0 0 0	=	=	▼2	▼1	▼3	1.2	0 0 0 0 0 0	ROMÂNĂ	▼2	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	=	1.4	ROMÂNĂ	*5	1.2	▼2	1.2	11
Nu știu	Octombrie/Nov 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B	8
Δ Apr/mai 2022	=	1.2	=	▼1	0 0 0 0 0 0	L4	▼2	=	ROMÂNĂ	=	=	0 0 0 0 0 0	▼2	=	0 0 0 0 0 0	▼4	▼1	1.4	▼1	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	0 0 0 0 0 0	1.4	8	ROMÂNĂ	0 0 0 0 0 0	*5	ROMÂNĂ

În fiecare stat membru, majoritatea respondenților consideră că lucrurile merg în direcția cea bună în viața lor personală. Respondenții sunt cel mai probabil să spună acest lucru în Luxemburg (82 %), Irlanda și Suedia (ambele 80 %), în timp ce mai puțin de jumătate cred că viața lor merge în direcția bună în Portugalia (46 %), Polonia (47 %) și România (49 %).

În două țări, optimismul că lucrurile merg în direcția bună în viața personală a respondenților a crescut din aprilie-mai 2022: Slovacia (60 %, + 4 puncte procentuale) și Austria (71 %, + 3 puncte procentuale). În 23 de țări, s-a înregistrat o scădere a proporției care crede că viața lor merge în direcția cea bună, iar șase țări înregistrează o scădere de peste 10 puncte procentuale: Portugalia (46 %, -19 pp), Belgia (54 %, -18 puncte procentuale), Polonia (46 %, -17 pp), Ungaria (50 %, -13 pp), Finlanda (62 %, -12 pp) și Malta (76 %, -12 pp). Nu s-a produs nicio schimbare în Grecia sau Suedia.

D73.4 – În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? (% – viața personală)

UE27	ROMÂNĂ	ÎN	ROMÂNĂ	SE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	DE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	MT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	SĂ FIE	PT
Lucrurile merg în direcția cea bună	Octombrie/Nov 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ Apr/mai 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Lucrurile merg în direcția greșită	Octombrie/Nov 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ Apr/mai 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Nici unul, nici altul (spontan)	Octombrie/Nov 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ Apr/mai 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Nu știu	Octombrie/Nov 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ Apr/mai 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

Analiza socio-demografică ilustrează faptul că respondenții care au rămas în educație mai mult timp și cei cu mai puține dificultăți financiare au mai multe șanse să spună că lucrurile merg în direcția cea bună în UE. În mod specific, respondenții care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult au mai multe șanse să spună că lucrurile merg în direcția bună în UE (36 %), comparativ cu cei care au părăsit educația până la vârsta de 15 ani (22 %). Respondenții care nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în a plăti facturile sunt mai predispuși să creadă că lucrurile merg în direcția bună (35 %) decât cei care au dificultăți de cele mai multe ori (16 %).

Există, de asemenea, diferențe în funcție de grupa de vârstă. Persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt singurul grup care exprimă o pondere egală de opinii pozitive și negative cu privire la modul în care merg lucrurile în UE (ambele 39 %). În schimb, persoanele cu vârste cuprinse între 40 și 54 de ani sunt de două ori mai susceptibile să spună că lucrurile merg în direcția greșită în UE (56 %) decât că merg în direcția bună (28 %).

Analizând grupurile socio-profesionale, managerii sunt cei mai susceptibili să spună că lucrurile merg în direcția corectă la nivelul UE (40 %), în timp ce respondenții șomeri și persoanele casnice sunt cel mai puțin probabil să spună că lucrurile merg în direcția bună (ambele 21 %).

În cele din urmă, respondenții care urmează politica europeană sunt mai predispuși să creadă că lucrurile merg în direcția bună în UE (37 %) decât cei care nu (23 %).

D73.2 - În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Uniunea Europeană (%)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nici unul, nici altul (spontan)	Nu știu
UE27	31	51	9	9
Vârstă
15-24	39	39	9	13
25-39	33	53	8	6
40-54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Educație (sfârșitul)
15.	22	58	8	12
16-19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Încă mai studiază	39	41	9	11
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	32	51	9	8
Manageri	40	43	11	6
Alte gulere albe	35	51	8	6
Lucrători manuali	27	57	8	8
Persoane de casă	21	61	6	12
Șomeri	21	62	8	9
Pensionar	28	50	10	12
Studenți	39	41	9	11
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	16	71	5	8
Din când în când	27	58	7	8
Aproape niciodată/niciodată	35	45	10	10
Urmăriți politica europeană
Urmărește	37	47	10	6
Nu urmați	23	56	8	13

Analiza sociodemografică arată mai puține diferențe la nivel național decât la nivelul UE. De exemplu, constatările sunt similare pe grupe de vârstă în raport cu respondenții care cred că lucrurile merg în direcția corectă în țara lor.

Există o ușoară diferență în funcție de nivelul de educație, cei care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși să spună că lucrurile merg în direcția corectă în țara lor (27 %), comparativ cu cei care au părăsit educația până la vârsta de 15 ani (20 %). Dintre grupurile socio-profesionale, managerii sunt cei mai susceptibili de a spune că lucrurile merg în direcția corectă la nivel național (30 %), respondenții șomeri (18 %), persoanele casnice și lucrătorii manuali (ambele19 %) fiind cel mai puțin probabil să spună acest lucru.

Există o diferență clară în ceea ce privește dificultățile financiare. Respondenții care nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în plata facturilor sunt mai predispuși să creadă că lucrurile merg în direcția corectă în țara lor (28 %) decât cei care au dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori (13 %).

Atitudinile față de situația la nivel național și la nivelul UE sunt legate. Dintre cei care cred că lucrurile merg în direcția bună la nivelul UE, 61 % consideră, de asemenea, că lucrurile merg bine în țara lor. În schimb, 90 % dintre cei care au o opinie negativă asupra lucrurilor la nivelul UE consideră, de asemenea, că lucrurile merg în direcția greșită la nivel național.

D73.1 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nici unul, nici altul (spontan)	Nu știu
UE27	24	62	8	6
Vârstă
15-24	27	57	8	8
25-39	24	65	7	4
40-54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Educație (sfârșitul)
15.	20	67	6	7
16-19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Încă mai studiază	27	56	8	9
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	25	62	8	5
Manageri	30	56	10	4
Alte gulere albe	25	64	7	4
Lucrători manuali	19	70	6	5
Persoane de casă	19	69	6	6
Șomeri	18	71	6	5
Pensionar	26	58	8	8
Studenți	27	56	8	9
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	13	79	4	4
Din când în când	20	69	6	5
Aproape niciodată/niciodată	28	57	9	6
Lucrurile din UE merg în...
Direcția corectă	61	33	4	2
Direcție greșită	8	90	1	1
Nici	7	29	61	3

În analiza socio-demografică, respondenții mai tineri au mai multe șanse să spună că lucrurile merg în direcția corectă în viața lor personală. Proporția variază de la 73 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani la 59 % în rândul persoanelor cu vârsta de 55 de ani.

Din nou, există diferențe în funcție de nivelul de educație și de situația financiară. Cei care au părăsit educația în vârstă de 20 de ani sau mai mult au mai multe șanse să spună că lucrurile merg în direcția bună în viața lor personal (71 %) cei care au plecat la vârsta de 16-19 ani (59 %) sau la 15 sau mai puțin (49 %). Respondenții care nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în a plăti facturile sunt mai predispuși să creadă că lucrurile merg în direcția bună în viața lor (74 %) decât cei care au dificultăți de cele mai multe ori (32 %).

Dintre grupurile socio-profesionale, managerii sunt cei mai susceptibili să spună că lucrurile merg în direcția cea bună în viața lor personală (76 %), în timp ce proporția este cea mai scăzută în rândul respondenților șomeri (38 %).

D73.4 În prezent, ați spune că, în general, lucrurile merg în direcția bună sau în direcția greșită, în...? Viața dumneavoastră personală (%-UE)

Lucrurile merg în direcția cea bună	Lucrurile merg în direcția greșită	Nici unul, nici altul (spontan)	Nu știu
UE27	63	24	8	5
Vârstă
15-24	73	17	7	3
25-39	65	25	6	4
40-54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Educație (sfârșitul)
15.	49	35	10	6
16-19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Încă mai studiază	76	15	6	3
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	68	20	8	4
Manageri	76	14	7	3
Alte gulere albe	68	21	7	4
Lucrători manuali	57	31	7	5
Persoane de casă	47	38	11	4
Șomeri	38	44	12	6
Pensionar	60	24	10	6
Studenți	76	15	6	3
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	32	54	9	5
Din când în când	49	35	10	6
Aproape niciodată/niciodată	74	15	7	4

Având în vedere scăderea din ultimele șase luni a proporției celor care cred că lucrurile merg în direcția cea bună în UE, nu este de mirare că optimismul în viitorul UE a scăzut, de asemenea. Cu toate acestea, majoritatea cetățenilor europeni rămân optimiști.

Puțin sub șase din zece europeni (57 %, -5 puncte procentuale din aprilie-mai 2022) declară că sunt optimiști cu privire la viitorul UE, în timp ce 39 % (+ 5 puncte procentuale) sunt pesimiști.

Optimismul cu privire la viitorul UE se află încă la un nivel relativ ridicat în comparație cu constatările din ultimii zece ani. Cu toate acestea, cele mai recente rezultate arată o scădere a optimismului din aprilie-mai 2022, iar acest lucru face parte dintr-un declin constant din 2020, care coincide cu începutul pandemiei de COVID-19.

(Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) Nu știu 4 (=) Total „nu optimist” 39 (°5) Total „optimistic” 57 (-5) SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist cu privire la viitorul UE? (% – UE-27) Cu excepția Greciei, Ciprului și Franței, majoritatea respondenților din fiecare stat membru declară că sunt optimiști cu privire la viitorul UE. Cel puțin trei sferturi dintre respondenți consideră acest lucru în Irlanda (84 %), Danemarca (81 %) și Malta (77 %).

În Grecia, 41 % sunt optimiști și 56 % sunt pesimiști cu privire la viitorul UE. În Cipru, 44 % sunt optimiști și 53 % pesimiști, în timp ce în Franța 44 % sunt optimiști și 51 % pesimiști.

Optimismul cu privire la viitorul UE a crescut în Croația (70 %, + 5 puncte procentuale) și în România (59 %, + 3 puncte procentuale). Cu toate acestea, a scăzut în 10 țări, cele mai mari scăderi înregistrate în Spania (57 %, -12 pp), Belgia (54 %, -10 pp) și Franța (44 %, -10 pp). Rezultatele au rămas stabile în 15 state membre.

Ca urmare a acestor schimbări, optimismul a devenit opinia minoritară în Franța.

Evoluție Oct/nov 2022 – apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist cu privire la viitorul UE? (% – optimist) Analiza socio-demografică ilustrează unele diferențe de optimism cu privire la viitorul UE. Persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (64 %) sunt mai predispuse să fie optimiste cu privire la viitorul UE, în special în comparație cu persoanele cu vârsta de 55 de ani (55 %). Analiza arată, de asemenea, că, cu cât un respondent a rămas mai mult în educație, cu atât este mai probabil ca acesta să fie optimist: 65 % dintre cei care au absolvit studiile cu vârsta de cel puțin 20 de ani sunt pozitivi cu privire la viitorul UE, în comparație cu 45 % care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 15 ani.

În rândul grupurilor socio-profesionale, managerii (70 %) și studenții (67 %) sunt cei mai optimiști, în special în comparație cu persoanele casnice și respondenții șomeri (ambele 45 %). Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor (63 %) sunt mult mai predispuși să fie optimiști decât cei care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori (34 %).

Respondenții care au o imagine pozitivă a UE (85 %) sunt mai predispuși să se simtă optimiști cu privire la viitorul său decât cei cu o viziune neutră (43 %) sau negativă (9 %). Respondenții care urmăresc politica europeană (66 %) sunt, de asemenea, mai predispuși să se simtă optimiști cu privire la viitorul UE decât cei care nu urmăresc astfel de știri (47 %).

SD22 Ați spune că sunteți foarte optimist, destul de optimist, destul de pesimist sau foarte pesimist cu privire la viitorul UE? (% – UE)

Total „optimistic”	Total „Non optimist”	Nu știu
UE27	57	39	4
Vârstă
15-24	64	31	5
25-39	59	38	3
40-54	58	40	2
55+	55	40	5
Educație (sfârșitul)
15.	45	49	6
16-19	55	41	4
20+	65	32	3
Încă mai studiază	67	29	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	58	38	4
Manageri	70	28	2
Alte gulere albe	63	35	2
Lucrători manuali	54	43	3
Persoane de casă	45	49	6
Șomeri	45	49	6
Pensionar	54	40	6
Studenți	67	29	4
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	34	61	5
Din când în când	53	43	4
Aproape niciodată/niciodată	63	33	4
Imaginea UE
Total „pozitiv”	85	13	2
Neutră	43	50	7
Total „negativ”	9	89	2
Urmăriți politica europeană
Urmărește	66	32	2
Nu urmați	47	46	7

ÎN AL DOILEA RÂND. CREȘTEREA COSTULUI VIEȚII

Capitolul precedent a evidențiat creșterea costului vieții ca fiind cea mai mare preocupare actuală pentru cetățenii europeni. Acest lucru se datorează probabil creșterii inflației și reflectă constatările recentului Eurobarometru standard (EB97), care a arătat că costul vieții a crescut dramatic ca un motiv de îngrijorare în ultimii doi ani. Acest capitol analizează mai îndeaproape problema, examinând situația financiară actuală a gospodăriilor și modul în care nivelul de trai al acestora a fost afectat de evenimente globale precum pandemia de COVID-19 și războiul din Ucraina. Capitolul evaluează apoi așteptările privind condițiile de viață și situația economică într-un an.

În timp ce creșterea costului vieții a fost o preocupare de ceva timp, principala schimbare observată în acest raport este că așteptările viitoare au devenit mult mai pesimiste. Dacă europenii nu auvăzut deja o reducere a nivelului de trai, ei se așteaptă să vadă unul în anul următor. S-a înregistrat, de asemenea, o creștere semnificativă a proporției care se așteaptă ca propriile condiții de viață și situația economiei lor naționale să se înrăutățească într-un an.

Capitolul măsoară, de asemenea, gradul de satisfacție în ceea ce privește măsurile luate pentru a aborda creșterea costului vieții. Având în vedere nivelul de îngrijorare exprimat de cetățeni cu privire la creșterea costului vieții, nu este surprinzător faptul că mulți sunt critici față de măsurile luate pentru a aborda această problemă, atât la nivel național, cât și la nivelul UE.

Modul în care gospodăriile gestionează financiar este o problemă critică de sine stătătoare, dar are implicații și pentru alte aspecte. După cum vom vedea pe tot parcursul raportului, situația financiară a respondenților este una dintre principalele caracteristici socio-demografice care afectează atitudinile cu privire la diverse aspecte, inclusiv atitudinile față de UE și Parlamentul European și față de votul la alegerile europene.

Datele Eurostat arată în mod clar că inflația a început să crească ca urmare a pandemiei și a fost exacerbată și mai mult ca urmare a războiului din Ucraina. Acest lucru este valabil în special pentru prețurile la energie, care au crescut cu peste 35 de puncte față de aceeași perioadă a anului trecut. În consecință, situația de trai a europenilor a fost afectată în mod semnificativ.

Energie: —38,7 % Mâncare: + 17,8 % Toate elementele: + 11,5 % Inflația în Uniunea Europeană

2.1 Situația financiară a gospodăriilor din UE

Atunci când se iau în considerare veniturile lor financiare, există o împărțire largă a cetățenilor europeni între cei care trăiesc confortabil și cei care trăiesc cu dificultăți. Puțin peste jumătate (54 %) spun că trăiesc confortabil, inclusiv 8 % care trăiesc „foarte confortabil” și 46 % „mai degrabă confortabil”. În schimb, 45 % spun că trăiesc cu dificultăți, inclusiv 36 % care trăiesc cu „unele dificultăți” și 9 % cu „multe dificultăți”.

Traieste cu o multime de dificultati cu venitul tau actual 9 Traieste cu unele dificultati cu venitul tau actual 36 Refuz (SPONTANĂ) 1 Nu știu 1 Traieste confortabil cu venitul tau actual 8 Traieste destul de confortabil cu venitul tau actual 46 (Oct/noiembrie 2022) QA16 Gândindu-vă la venitul gospodăriei dvs., cum ați descrie situația dvs. actuală? (% – UE-27) Există diferențe mari între țări. În 16 state membre, majoritatea respondenților spun că trăiesc confortabil. Proporția este cea mai ridicată în Suedia (87 %), Danemarca (86 %), Finlanda (84 %), Țările de Jos (82 %) și Luxemburg (80 %). În schimb, în 11 țări, majoritatea declară că trăiesc cu dificultăți. Este cel mai probabil ca respondenții să spună acest lucru în Grecia (79 %) și Bulgaria (75 %), urmată de România (64 %), Slovacia (63 %) și Ungaria (62 %).

Legenda hărții QA16 Gândindu-vă la venitul gospodăriei dvs., cum ați descrie situația dvs. actuală? (% – „a trăi cu dificultăți”) În analiza socio-demografică, bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că trăiesc confortabil cu venitul lor actual (57 % față de 51 %). Nu există nicio diferență clară în funcție de vârstă.

Există o mare diferență în funcție de nivelul de educație. Respondenții care și-au terminat studiile la vârsta de 20 de ani sau mai mult au mai multe șanse să spună că trăiesc confortabil (69 %), comparativ cu cei care au plecat la vârsta de 16-19 ani (47 %) sau la vârsta de 15 ani sau mai puțin (39 %). Există, de asemenea, variații mari în funcție de categoria socio-profesională: proporția care afirmă că trăiesc confortabil variază de la 79 % în rândul managerilor la 22 % în rândul șomerilor.

QA16 Gândindu-vă la venitul gospodăriei dvs., cum ați descrie situația dvs. actuală? (%-UE)

Total „A trăi confortabil”	Total „A trăi cu dificultăți”	Nu știu
UE27	54	45	0
Sex
Bărbat	57	41	1
Femeie	51	48	0
Vârstă
15-24	55	41	3
25-39	55	44	0
40-54	52	47	0
55+	55	44	0
Educație (sfârșitul)
15.	39	61	0
16-19	47	52	0
20+	69	30	0
Încă mai studiază	56	39	3
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	65	34	0
Manageri	79	20	0
Alte gulere albe	57	42	0
Lucrători manuali	45	54	0
Persoane de casă	35	64	0
Șomeri	22	77	0
Pensionar	54	46	0
Studenți	56	39	3

Aproximativ unul din zece europeni (9 %) afirmă că, în ultimele douăsprezece luni, au întâmpinat dificultăți în a-și plăti facturile de cele mai multe ori. Trei din zece (30 %) spun ca au dificultati din cand in cand, in timp ce sase din zece (60 %) spun ca nu au sau aproape niciodata aceste dificultati.

Refuz (SPONTANEOUS) 1 (=) Din când în când 30 (+ 4) De cele mai multe ori 9 (+ 2) Aproape niciodată/niciodată 60 (-6) (Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (% – UE-27) Respondenții din Grecia (35 %) sunt de departe cei mai susceptibili să spună că întâmpină dificultăți de plată a facturilor de cele mai multe ori, urmați de cei din Bulgaria, Cipru (ambele 18 %) și Portugalia (17 %). La cealaltă extremă, cel puțin opt din zece respondenți spun că nu au niciodată sau aproape niciodată dificultăți în Danemarca, Suedia (ambele 91 %), Țările de Jos (83 %), Luxemburg (82 %) și Finlanda (80 %).

Aproape niciodată/niciodată De cele mai multe ori Din când în când Refuz (SPONTANEOUS) D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (%) În analiza socio-demografică, respondenții care și-au terminat educația timpurie sunt mult mai susceptibili să spună că au dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori. Proporția este de 16 % în rândul celor care au părăsit educația la vârsta de 15 ani sau mai puțin, comparativ cu 5 % în rândul celor care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult. Există, de asemenea, variații mari în funcție de categoria socio-profesională. Proporția care afirmă că întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori este cea mai scăzută în rândul managerilor (3 %) și este mai mică de unul din zece în rândul majorității grupurilor, dar este mult mai mare în rândul șomerilor (31 %) și al persoanelor casnice (20 %). Rezultatele sunt similare pe grupe de vârstă și între bărbați și femei.

D60 În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii...? (% – UE)

De cele mai multe ori	Din când în când	Aproape niciodată/niciodată	Refuz (spontan)
UE27	9	30	60	1
Sex
Bărbat	9	28	62	1
Femeie	9	33	57	1
Educație (sfârșitul)
15.	16	39	45	0
16-19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Încă mai studiază	6	28	62	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	9	25	64	2
Manageri	3	18	78	1
Alte gulere albe	6	34	60	0
Lucrători manuali	9	40	50	1
Persoane de casă	20	39	41	0
Șomeri	31	37	32	0
Pensionar	8	26	66	0
Studenți	6	28	62	4

Mai mult de opt din zece europeni declară că au înregistrat deja o reducere a nivelului de trai sau se așteaptă ca acest lucru să se întâmple în anul următor.

Respondenții au fost rugați să se gândească la nivelul lor de trai personal, gândindu-se la aspecte precum consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor. Aproape jumătate dintre cetățeni (46 %) declară că nivelul lor de trai a fost deja redus și se așteaptă ca acest lucru să se întâmple și în anul următor. Aproximativ patru din zece (39 %) spun că nivelul lor de trai nu a fost încă redus, dar cred că acest lucru se va întâmpla în anul următor. Unul din șapte (14 %) declară că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de trai.

Nivelul de trai a crescut 1 Nu vă așteptați la nicio schimbare sau impact asupra nivelului de trai 14 Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în anul următor. 39 (Oct/noiembrie 2022) Nu știu/Nici un răspuns 0 Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să se întâmple și în anul următor. 46 QA17 Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor, afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dvs. personală? (% – UE-27)

Eurobarometrul din aprilie-mai 2022 (EB 97.3) a adresat o întrebare similară care s-a axat în mod specific pe impactul asupra nivelului de trai al războiului din Ucraina. Rezultatele au fost similare, patru din zece cetățeni ai UE (40 %) spunând că nivelul lor de trai a fost deja redus și aproape jumătate (47 %) se așteaptă la acest lucru în anul următor. Aceste constatări confirmă faptul că creșterea costului vieții a reprezentat deja o preocupare majoră pe parcursul anului 2022 și se preconizează că va continua până în 2023.

În 14 state membre, poziția majoritară este că respondenții au înregistrat deja o reducere a nivelului lor de trai și se așteaptă ca acest lucru să continue și în anul următor. Acest lucru este posibil în special în Cipru (70 %), Grecia (66 %), Malta (65 %) și Franța (62 %).

În 12 țări, cea mai comună poziție este că respondenții spun că nivelul lor de trai nu a fost încă redus, dar cred că acest lucru se va întâmpla în anul următor. Proporția este cea mai ridicată în Slovacia (50 %), Luxemburg (49 %), Ungaria și Suedia (ambele 47 %). În Slovenia, proporții egale afirmă că au înregistrat deja o reducere a nivelului lor de trai, după cum spun că acesta nu a fost încă redus, dar se așteaptă să facă acest lucru în anul următor (ambele cu 39 %).

Respondenții sunt cel mai probabil să spună că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de trai în Țările de Jos (30 %), Suedia (27 %), Finlanda (25 %) și Danemarca (22 %).

Total „A fost deja redus” Total „nu a fost încă redus, dar va fi” Total „nemodificat/creștet” Nu știu. Nici un răspuns QA17 Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor, afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dvs. personală? (%) O analiză geografică a rezultatelor indică faptul că respondenții din zonele sudice ale Europei sunt mai susceptibili să spună că au înregistrat deja o reducere a nivelului lor de trai, comparativ cu cei din zonele nordice ale Europei.

Legenda hărții QA17 Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor, afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dvs. personală? (% -Statul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să fie în continuare cazul în următoarea perioadă Analiza socio-demografică arată diferențe în funcție de vârstă și nivel de educație, deși în fiecare grup este doar o minoritate care spune că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de trai.

În ceea ce privește grupa de vârstă, respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani au cel mai puțin probabil să spună că au observat deja o reducere a nivelului lor de trai (37 % față de 46 %-49 % în grupurile de vârstă mai în vârstă) și sunt cel mai probabil să spună că nu se așteaptă la nicio schimbare sau impact asupra nivelului lor de viață (17 % față de 13 %-15 %).

Respondenții care și-au terminat educația timpurie au mai multe șanse să spună că au văzut deja o reducere a nivelului de trai. Proporția variază de la 56 % în rândul celor care au părăsit educația la vârsta de 15 ani sau mai puțin, la 41 % în rândul celor care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult.

În ceea ce privește categoria socio-profesională, respondenții șomeri sunt cei mai susceptibili să spună că au înregistrat deja o reducere a nivelului lor de trai (61 %), în timp ce aceasta este cea mai scăzută în rândul studenților (34 %) și al managerilor (36 %).

După cum s-ar putea aștepta, respondenții care întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori au, de asemenea, mai multe șanse să spună că au înregistrat deja o reducere a nivelului de trai (77 %), comparativ cu cei care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți (35 %).

QA17 Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei de COVID-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor, afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, bunurile și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste declarații se apropie cel mai mult de situația dvs. personală? (%)

Nivelul de trai a fost deja redus și vă așteptați ca acest lucru să se întâmple și în anul următor.	Nivelul de trai nu a fost încă redus, dar credeți că va fi cazul în anul următor.	Nu vă așteptați la nicio schimbare sau impact asupra nivelului de trai	Nivelul de trai a crescut	Nu știu/Nici un răspuns
UE27	46	39	14	1	0
Vârstă
15-24	37	43	17	1	2
25-39	46	40	13	1	0
40-54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Educație (sfârșitul)
15.	56	32	11	1	0
16-19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Încă mai studiază	34	45	18	1	2
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	44	40	14	1	1
Manageri	36	45	18	1	0
Alte gulere albe	43	43	13	1	0
Lucrători manuali	51	36	12	1	0
Persoane de casă	54	34	11	0	1
Șomeri	61	26	12	1	0
Pensionar	48	36	15	1	0
Studenți	34	45	18	1	2
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	77	14	7	1	1
Din când în când	57	32	10	1	0
Aproape niciodată/niciodată	35	46	17	1	1

2.2 Perspectiva viitorului

Cetățenii au devenit mult mai pesimiști în ceea ce privește condițiile lor de viață și situația economiei lor naționale. Patru din zece europeni (40 %) se așteaptă ca condițiile lor de viață să se înrăutățească într-un an, o creștere semnificativă față de noiembrie-decembrie 2021 (+ 18 puncte procentuale). O proporție similară (42 %, -12 pp) se așteaptă ca condițiile lor de viață să fie aceleași într-un an, în timp ce doar 13 % cred că vor fi mai bune (-8 puncte procentuale).

Mai bine Mai rău La fel Nu știu Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (% – UE-27) În 12 state membre, majoritatea respondenților consideră că condițiile lor de viață se vor înrăutăți într-un an. Proporția este cea mai ridicată în Slovacia (57 %), Cehia, Grecia (ambele 53 %), precum și în Germania și Portugalia (ambele 49 %). În celelalte 15 țări, opinia majoritară este că condițiile de viață vor rămâne aceleași, iar acest punct de vedere este cel mai răspândit în Finlanda (64 %), Danemarca, Țările de Jos (ambele 58 %) și Irlanda (54 %).

Există doar trei țări în care mai mult de unul din cinci respondenți consideră că condițiile lor de viață vor fi mai bune într-un an: România (23 %), Croația (22 %) și Țările de Jos (21 %).

În 12 state membre, majoritatea respondenților consideră că condițiile lor de viață se vor înrăutăți într-un an. Proporția este cea mai ridicată în Slovacia (57 %), Cehia, Grecia (ambele 53 %), precum și în Germania și Portugalia (ambele 49 %). În celelalte 15 țări, opinia majoritară este că condițiile de viață vor rămâne aceleași, iar acest punct de vedere este cel mai răspândit în Finlanda (64 %), Danemarca, Țările de Jos (ambele 58 %) și Irlanda (54 %).

Mai bine Mai rău La fel Nu știu SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? (% – situația economiei (NATIONALITATE)) În 21 de state membre, proporția care consideră că condițiile lor de viață vor fi mai bune într-un an a scăzut față de noiembrie-decembrie 2021. Cele mai mari scăderi se înregistrează în Estonia (13, -17 puncte procentuale), Malta (13 %, -14 pp), Portugalia (9 %, -11 pp), Germania (8 %, -10 pp) și Italia (18 %, -10 pp). În celelalte șase state membre, rezultatele au rămas stabile.

Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (% – mai bine) Majoritatea europenilor (60 %) consideră că situația economiei lor naționale se va înrăutăți într-un an, o creștere semnificativă a proporției care a spus acest lucru în noiembrie-decembrie 2021 (+ 23 pp). Aproximativ un sfert consideră că situația economiei lor naționale va fi aproximativ aceeași într-un an (24 %, -12 puncte procentuale), în timp ce doar 11 % (-11 puncte procentuale) consideră că va fi mai bine.

Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 Mai bine Mai rău La fel Nu știu SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (% – UE-27) În fiecare stat membru, majoritatea respondenților consideră că situația economiei lor naționale se va înrăutăți într-un an. Proporția variază de la 74 % în Germania și 72 % atât în Cehia, cât și în Slovacia, la 46 % atât în Irlanda, cât și în Luxemburg și 45 % în Danemarca.

Respondenții se așteaptă ca situația economiei lor naționale să rămână aceeași în Danemarca, Spania (atât 34 %) cât și în Ungaria (33 %).

În fiecare țară, nu mai mult de unul din cinci respondenți se așteaptă ca situația economiei lor naționale să fie mai bună într-un an. Este cel mai probabil ca respondenții să aibă această opinie în Malta, România (ambele 19 %), Italia (18 %) și Danemarca (17 %).

Mai bine Mai rău La fel Nu știu SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (% – UE) În 23 de state membre, s-a înregistrat o scădere începând din noiembrie-decembrie 2021, în proporție care consideră că situația economiei naționale va fi mai bună într-un an. Cele mai mari scăderi pot fi observate în Estonia (8 %, -21 puncte procentuale), Germania (6 %, -20 pp), Suedia (12 %, -17 pp), Finlanda (9 %, -17 pp), Italia (18 %, -16 pp), Irlanda (14 %, -14 pp) și Portugalia (7 %, -14 puncte procentuale). Rezultatele sunt stabile în celelalte patru țări (Bulgaria, Polonia, România și Slovacia).

Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (% – mai bună) În analiza socio-demografică, respondenții din fiecare grup sunt mai predispuși să creadă că condițiilede viață vor fi mai rele într-un an decât să creadă că vor fi mai bune. Există o diferență clară pe grupe de vârstă, cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani cel mai probabil să creadă că condițiile lor de viață vor fi mai bune într-un an (25 %), iar cei cu vârsta de 55 de ani cel mai puțin probabil să spună acest lucru (7 %).

Respondenții care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși să creadă că condițiile lor de viață vor fi mai bune într-un an (15 %) și sunt mai puțin susceptibile de a crede că se vor înrăutăți (34 %), comparativ cu cei care au plecat la vârsta de 15 ani sau mai puțin (9 % și, respectiv, 46 %).

În ceea ce privește dificultățile de plată a facturilor, nu există nicio diferență în ceea ce privește proporția în care lucrurile vor fi mai bune într-un an. Cu toate acestea, cei care au dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori au mai multe șanse să spună că condițiile lor de viață vor fi mai rele (63 %), comparativ cu cei care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți (33 %).

SD21.1 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Condițiile dumneavoastră de viață (% – UE)

Mai bine	Mai rău	La fel	Nu știu
UE27	13	40	42	5
Vârstă
15-24	25	29	41	5
25-39	19	39	38	4
40-54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Educație (sfârșitul)
15.	9	46	39	6
16-19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Încă mai studiază	24	28	43	5
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	12	63	20	5
Din când în când	14	49	32	5
Aproape niciodată/niciodată	13	33	50	4

Rezultatele sunt, în general, consecvente la nivelul diferitelor grupuri socio-demografice, în ceea ce privește așteptările pentru economia națională într-un an. În ceea ce privește grupele de vârstă, respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai predispuși să creadă că situația economiei naționale va fi mai bună într-un an (16 %) decât cei cu vârsta de 55+ (9 %).

Respondenții care întâmpină dificultăți de plată a facturilor de cele mai multe ori sunt mai predispuși să spună că situația economiei naționale va fi mai gravă (72 %), comparativ cu cei care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți (58 %).

Răspunsurile la această întrebare sunt legate de cele privind condițiile de viață. Dintre cei care se așteaptă ca condițiile lor de viață să fie mai bune într-un timp de ani de zile, 56 % se așteaptă, de asemenea, ca economia națională să fie mai bună.

SD21.2 Într-un an, credeți că fiecare dintre următoarele va fi mai bine, mai rău sau la fel ca astăzi? Situația economiei (NATIONALITATE) (% – UE)

Mai bine	Mai rău	La fel	Nu știu
UE27	11	60	24	5
Vârstă
15-24	16	50	27	7
25-39	12	61	24	3
40-54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	8	72	16	4
Din când în când	11	61	24	4
Aproape niciodată/niciodată	11	58	26	5
Situația așteptărilor în ceea ce privește condițiile de viață
Mai bine	56	29	13	2
Mai rău	3	91	5	1
La fel	6	42	49	3

2.3 Satisfacția față de măsurile naționale și europene actuale

O treime dintre cetățeni (33 %) declară că sunt mulțumiți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții de către guvernul lor național, în timp ce aproape două treimi (64 %) nu sunt mulțumiți, inclusiv 27 % care nu sunt deloc mulțumiți.

Aceeași proporție (33 %) este satisfăcută de măsurile luate de UE pentru a face față creșterii costului vieții, 56 % nesatisfăcute, dintre care 22 % nu sunt „satisfăcute”.

În general, este mai puțin probabil ca respondenții să aibă o opinie negativă cu privire la măsurile luate de UE decât de către guvernul lor național (64 % și, respectiv, 56 % nu sunt mulțumiți), deși mai mulți respondenți dau un răspuns „nu știu” în raport cu UE (11 %) decât pentru guvernul lor național (3 %).

Guvernul (NATIONALITATE) UE Total „satisfăcut” Total „nemulțumit” Nu știu QA19 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până acum pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la...? (% – UE-27) În trei state membre, majoritatea respondenților declară că sunt mulțumiți de măsurile luate până în prezent pentru a aborda creșterea costului vieții de către guvernul lor național: Malta (66 %), Luxemburg (62 %) și Irlanda (60 %). În celelalte 24 de state membre, majoritatea nu sunt satisfăcute, iar aceasta este cea mai ridicată în Slovacia (82 %), Estonia (81 %), Grecia și Cipru (ambele cu 79 %).

Total „satisfăcut” Total „nemulțumit” Nu știu QA19.1 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până acum pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la...? (% – Guvernul (NATIONALITATE)) În cinci state membre, majoritatea respondenților declară că sunt mulțumiți de măsurile luate de UE pentru a aborda creșterea costului vieții: Irlanda (55 %), Malta (52 %), Luxemburg, Polonia (ambele 47 %) și Danemarca (39 %). În celelalte 22 de state membre, majoritatea nu sunt satisfăcute, iar aceasta este cea mai ridicată în Grecia (77 %), Cipru (76 %), Estonia (65 %), Belgia și Slovacia (ambele 64 %).

Total „satisfăcut” Total „nemulțumit” Nu știu QA19.2 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până acum pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la...? (% – UE) În analiza socio-demografică, rezultatele variază în funcție de nivelul de educație și de situația financiară, iar acest lucru se aplică atât măsurilor luate de guvernul național, cât și de UE. De exemplu, respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor au mai multe șanse să fie mulțumiți de măsurile luate de guvernul lor național (36 %) și de UE (34 %) decât cei care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori (21 % și, respectiv, 20 %). În ceea ce privește ambele aspecte, ieslele sunt cel mai probabil să fie satisfăcute, în timp ce persoanele casnice și respondenții șomeri sunt cel mai puțin mulțumiți.

Respondenții a căror imagine generală a UE este pozitivă sunt mai susceptibili de a fi mulțumiți de măsurile luate de UE (48 %), comparativ cu cei care au o imagine negativă a UE (7 %). De asemenea, este mai probabil ca aceștia să fie mulțumiți de măsurile luate de guvernul național (46 % dintre cei cu o imagine pozitivă a UE față de 13 % dintre cei cu o imagine negativă).

Dacă respondenții se așteaptă ca economia lor națională să fie mai bună într-un an, este mai probabil să fie mulțumiți de măsurile luate de guvernul lor (55 % față de 26 % dintre cei care se așteaptă ca situația economică să se înrăutățească). De asemenea, este mai probabil ca acestea să fie satisfăcute de măsurile luate de UE (52 % dintre cei care se așteaptă ca economia să fie mai bună față de 26 % dintre cei care se așteaptă ca aceasta să fie mai rea).

QA19 Cât de mulțumit sau nu sunteți de măsurile luate până acum pentru a aborda creșterea costului vieții (de exemplu, creșterea prețurilor la alimente sau energie) până la...? (% – UE)

Guvernul (NATIONALITATE)	UE
Total „satisfăcut”	Total „nemulțumit”	Total „satisfăcut”	Total „nemulțumit”
UE27	33	64	33	56
Vârstă
15-24	27	69	28	62
25-39	32	66	32	60
40-54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	31	66	32	58
Manageri	40	57	38	50
Alte gulere albe	34	63	36	53
Lucrători manuali	29	69	31	61
Persoane de casă	27	71	23	66
Șomeri	26	72	25	64
Pensionar	34	62	31	57
Studenți	36	57	37	47
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	21	77	20	72
Din când în când	31	67	32	60
Aproape niciodată/niciodată	36	60	34	53
Imaginea UE
Total „pozitiv”	46	51	48	40
Neutră	26	71	23	66
Total „negativ”	13	86	7	87
Situația de așteptare a economiei naționale
Mai bine	55	43	52	40
Mai rău	26	72	26	63
La fel	42	55	41	50

III. SPRIJIN PENTRU UCRAINA

Acest capitol analizează atitudinile europenilor față de războiul din Ucraina și rolul jucat de UE și de statele membre. În ciuda numeroaselor provocări cu care se confruntă Europa, există o largă aprobare a sprijinului UE pentru Ucraina și a acțiunilor specifice pe care le-a întreprins. Majoritatea europenilor sunt, de asemenea, mulțumiți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina.

Majoritatea cetățenilor percep războiul rusesc din Ucraina ca având un impact fundamental asupra vieții lor, doar o minoritate crezând că viața lor va continua să rămână neschimbată.

3.1 Aprobarea de către cetățeni a poziției și acțiunilor UE în sprijinul Ucrainei

Trei din patru cetățeni ai UE (74 %) declară că sunt de acord cu sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei, iar aceasta include 33 % care „aprobează ferm” și 41 % care „sunt de acord”. Aproximativ unul din patru (23 %) dezaprobă sprijinul UE, inclusiv 16 % care „dezaprobă ceva” și 7 % care „dezaprobă puternic”.

(Oct/noiembrie 2022) Într-o oarecare măsură, aprobă 41 Oarecum dezaprobată 16 Dezaprobă puternic 7 Nu știu/Nici un răspuns 3 Aprobă cu fermitate 33 QA13 În general, aprobați sau dezaprobi sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei în Ucraina? (% – UE-27) În toate țările, mai mulți oameni sunt de acord decât să dezaprobe sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei. Proporția care aprobă sprijinul UE este cea mai ridicată în Suedia (97 %), Finlanda (95 %), Țările de Jos (93 %), Danemarca și Portugalia (ambele 92 %). Nivelurile de dezaprobare sunt cele mai ridicate în zonele de sud-est ale Europei, cum ar fi în Grecia (48 %), Slovacia (46 %), Bulgaria (44 %) și Cipru (42 %).

Legenda hărții QA13 În general, aprobați sau dezaprobi sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei în Ucraina? (% – total „aprobare”)

Analizând potențialele relații dintre sprijinul public pentru Ucraina și situația economică a cetățenilor, apar o serie de perspective interesante: În primul rând, există o corelație pozitivă între aprobarea de către cetățeni a sprijinului UE pentru Ucraina și PIB-ul pe cap de locuitor al țărilor respective. Cu alte cuvinte, țările cu un PIB mai mare pe cap de locuitor sunt mai susceptibile de a aproba sprijinul UE pentru Ucraina. Graficul prezintă un coeficient de corelație moderat și pozitiv (0,39) cu un nivel de încredere de a fi semnificativ statistic în mai mult de 95 % din cazuri.

Corelație pozitivă: R(25) = 0,39, p <0.5 Procentul cetățenilor care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina PIB pe cap de locuitor în SPC* QA13 PIB pe cap de locuitor și aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina Pe de altă parte, și poate chiar mai clar, având în vedere unde se află personal majoritatea cetățenilor europeni în această chestiune, nu există o relație semnificativă între rata inflației unei țări și aprobarea de către cetățeni a sprijinului UE pentru Ucraina. În mod similar, rata șomajului într-o țară nu afectează probabilitatea ca cetățenii săi să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina. Niciunul dintre cei doi coeficienți de corelație nu este relevant (-0,08 pentru inflație; și -0,17 pentru șomaj) și ambele nu sunt semnificative din punct de vedere statistic (p=> 0,05).

Nu există corelație cu inflația: R(25) = -0,08, p = 0,68 Lipsa corelației cu șomajul: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflație Șomaj Inflația și rata șomajului Procentul cetățenilor care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina Eurostat: IAPC – octombrie 2022 (rata anuală de variație) ADRESA URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data accesată la 06 decembrie 2022] Eurostat: Șomaj – septembrie 2022 (ajustat sezonier) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data accesată la 25 noiembrie 2022] QA13 Nivelurile inflației/șomajului și aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina Chiar și majoritatea cetățenilor UE care întâmpină dificultăți în plata facturilor aprobă poziția UE față de Ucraina (66 %) și doar 31 % nu sunt de acord.

Nu știu/Nici un răspuns 3 Total „dezaprobă” 31 Total „aprobare” 66 QA13 În general, aprobați sau dezaprobi sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei în Ucraina? Bază = D60. În ultimele douăsprezece luni, ați spune că ați avut dificultăți în a vă plăti facturile la sfârșitul lunii? Cea mai mare parte a timpului și din când în când QA13 & D60 Două treimi dintre cei cu dificultăți în plata facturilor aprobă sprijinul UE pentru Ucraina

Analiza socio-demografică arată că respondenții cu studii superioare, adică cei care au părăsit învățământul la vârsta de 20 de ani sau mai mult, sunt mai susceptibili să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei (81 %), comparativ cu cei care au plecat la vârsta de 16-19 ani (71 %) sau în vârstă de 15 ani sau mai puțin (66 %). În rândul grupurilor socio-profesionale, proporția care aprobă sprijinul UE este cea mai ridicată în rândul managerilor (84 %) și cel mai scăzut în rândul persoanelor casnice (63 %). Respondenții mai tineri sunt puțin mai predispuși să aprobe sprijinul UE pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei (77 % din persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani față de 73 %-75 % în cazul grupurilor de vârstă mai în vârstă).

Aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina este mai mare în rândul respondenților a căror imagine generală a UE este pozitivă (91 % față de 38 % dintre cei a căror imagine a UE este negativă).

QA13, În general, aprobați sau dezaprobi sprijinul Uniunii Europene pentru Ucraina în urma invaziei Rusiei în Ucraina? (% – UE)

Total „aprobare”	Total „dezaprobă”	Nu știu/Nici un răspuns
UE27	74	23	3
Vârstă
15-24	77	20	3
25-39	75	22	3
40-54	74	23	3
55+	73	24	3
Educație (sfârșitul)
15.	66	30	4
16-19	71	26	3
20+	81	17	2
Încă mai studiază	79	17	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	73	24	3
Manageri	84	14	2
Alte gulere albe	76	21	3
Lucrători manuali	69	28	3
Persoane de casă	63	33	4
Șomeri	68	27	5
Pensionar	74	22	4
Studenți	79	17	4
Imaginea UE
Total „pozitiv”	91	8	1
Neutră	67	28	5
Total „negativ”	38	59	3

Respondenților li s-a cerut apoi să se gândească mai detaliat la diferitele acțiuni întreprinse de UE pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar.

Aproximativ trei din patru cetățeni ai UE (73 %) declară că sunt de acord cu acțiunea UE de sprijinire a Ucrainei, iar aceasta include 31 % care „aprobează ferm” și 42 % care „sunt de acord”. Aproximativ unul din patru (24 %) dezaprobă acțiunile UE, dintre care 16 % sunt „dezaprobați” și 8 % „dezaprobă puternic”.

(Oct/noiembrie 2022) Într-o oarecare măsură, aprobă 42 Oarecum dezaprobată 16 Dezaprobă puternic 8 Nu știu/Nici un răspuns 3 Aprobă cu fermitate 31 QA14 Să ne gândim acum mai în detaliu la diferitele acțiuni întreprinse de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar: sunteți de acord sau dezaprobați aceste acțiuni? (% – UE-27) Există diferențe în ceea ce privește nivelurile de aprobare a acțiunilor UE de sprijinire a Ucrainei. În 24 de țări, majoritatea respondenților aprobă acțiunile UE, peste nouă din zece aprobări în Suedia, Finlanda (ambele 96 %), Țările de Jos (93 %), Danemarca (92 %) și Irlanda (91 %). Cu toate acestea, majoritatea dezaprobă acțiunile UE în Grecia (51 %) și Slovacia (49 %), în timp ce în Cipru există proporții egale care aprobă și dezaprobă (ambele 48 %). Nivelurile de dezaprobare sunt, de asemenea, relativ ridicate în Bulgaria (45 %), Ungaria (41 %) și Austria (40 %).

Din nou, cele mai scăzute niveluri de aprobare pentru acțiunile UE de sprijinire a Ucrainei sunt concentrate în zonele de sud-est ale Europei.

Legenda hărții QA14 Să ne gândim acum mai în detaliu la diferitele acțiuni întreprinse de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar: sunteți de acord sau dezaprobați aceste acțiuni? (% – total „aprobare”) Ca și înainte, analizând modul în care situația economică a cetățenilor se referă la sprijinul public pentru Ucraina, există o corelație pozitivă între aprobarea de către cetățeni a sprijinului UE pentru Ucraina și PIB-ul pe cap de locuitor al țărilor respective. Coeficientul de corelație inclus în graficul de mai jos arată o corelație pozitivă moderată (0,39) semnificativă statistic, cu mai mult de 95 % încredere.

Corelație pozitivă: R(25) = 0,39, p &lt; 0,05 Procentul cetățenilor care aprobă acțiunile UE în sprijinul Ucrainei PIB pe cap de locuitor în SPC* Eurostat – PIB pe cap de locuitor în ceea ce privește standardul puterii de cumpărare (SPC)-2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Data accesată la 25 noiembrie 2022] * Standardul puterii de cumpărare (PPS) este o unitate monetară artificială utilizată de Eurostat pentru comparații cu țările în vederea eliminării diferențelor de nivel al prețurilor între statele membre. QA14 PIB pe cap de locuitor și aprobarea acțiunilor specifice ale UE în sprijinul Ucrainei În același timp, totuși, nu există o relație semnificativă între rata inflației unei țări și aprobarea de către cetățeni a acțiunilor UE de sprijinire a Ucrainei. În mod similar, rata șomajului într-o țară nu afectează probabilitatea ca cetățenii săi să aprobe acțiunile UE în sprijinul Ucrainei. Niciunul dintre cei doi coeficienți de corelație nu este relevant (-0,07 pentru inflație; și -0,2 pentru șomaj) și, de asemenea, nu sunt semnificative din punct de vedere statistic (în ambele cazuri, valoarea p este mai mare de 0,05).

Inflație Șomaj Inflația și rata șomajului Procentul cetățenilor care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina Eurostat: IAPC – octombrie 2022 (rata anuală de variație) ADRESA URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data accesată la 06 decembrie 2022] Eurostat: Șomaj – septembrie 2022 (ajustat sezonier) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data accesată la 25 noiembrie 2022] QA14 Nivelurile inflației/șomajului și aprobarea acțiunilor specifice ale UE în sprijinul Ucrainei Chiar și majoritatea cetățenilor al căror nivel de trai a fost redus aprobă măsurile specifice ale UE de sprijinire a Ucrainei (67 %). Prin comparație, 79 % dintre cei al căror venit nu a fost încă redus, iar 74 % dintre cei care nu și-au modificat/crește nivelul de trai aprobă măsurile de sprijinire a Ucrainei.

Aprobă Dezaprobă Nivelul de trai deja redus Încă nu a scăzut nivelul de trai, dar va fi Nivelul de trai nemodificat/creștet Bază = QA17. Multe elemente, cum ar fi consecințele pandemiei covld-19, războiul din Ucraina și creșterea inflației și a prețurilor, afectează economia mondială, inclusiv statele membre ale Uniunii Europene. Gândindu-vă la nivelul dvs. de viață personal (de exemplu, mersul și serviciile pe care le puteți permite), care dintre aceste afirmații se apropie cel mai mult de situația dvs. personală? QA14 Să ne gândim acum mai în detaliu la diferitele acțiuni întreprinse de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar: sunteți de acord sau dezaprobați aceste acțiuni? O analiză socio-demografică suplimentară arată că respondenții care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult sunt mai susceptibili să aprobe acțiunile UE de sprijinire a Ucrainei (80 %), comparativ cu cei care au plecat la vârsta de 16-19 ani (69 %) sau cu vârsta de 15 ani sau mai mică (64 %). În rândul grupurilor socio-profesionale, proporția care aprobă sprijinul UE este cea mai mare în rândul managerilor (82 %) și al studenților (79 %), în timp ce este cel mai scăzut în rândul persoanelor casnice (63 %).

Aprobarea acțiunilor UE este mai mare în rândul respondenților a căror imagine generală a UE este pozitivă (90 % față de 36 % dintre cei a căror imagine a UE este negativă). Atitudinile față de acțiunile UE sunt, de asemenea, strâns legate de nivelurile generale de aprobare a sprijinului UE pentru Ucraina. Dintre cei care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina, 93 % aprobă, de asemenea, acțiunile specifice întreprinse de UE.

QA14 Să ne gândim acum mai în detaliu la diferitele acțiuni întreprinse de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar: sunteți de acord sau dezaprobați aceste acțiuni? (%)

Total „aprobare”	Total „dezaprobă”	Nu știu/Nici un răspuns
UE27	73	24	3
Educație (sfârșitul)
15.	64	31	5
16-19	69	28	3
20+	80	18	2
Încă mai studiază	79	17	4
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	70	26	4
Manageri	82	16	2
Alte gulere albe	76	22	2
Lucrători manuali	69	28	3
Persoane de casă	63	32	5
Șomeri	67	30	3
Pensionar	73	24	3
Studenți	79	17	4
Imaginea UE
Total „pozitiv”	90	9	1
Neutră	67	29	4
Total „negativ”	36	61	3
Aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina
Aprobă	93	6	1
Dezaprobă	15	83	2

3.2 Satisfacția față de cooperarea statelor membre

Pe lângă aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina, majoritatea europenilor sunt pozitivi față de modul în care statele membre au cooperat. Aproape șase din zece cetățeni (58 %) declară că sunt mulțumiți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina, în timp ce aproape patru din zece (37 %) nu sunt mulțumiți.

(Oct/Nov2022) Total „nemulțumit” 37 Nu știu/Nici un răspuns 5 Total „satisfăcut” 58 QA15 Cât de mulțumit sau nu sunteți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina? (% – UE-27) În 23 de state membre, majoritatea respondenților sunt mulțumiți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina. Nivelul de satisfacție este cel mai ridicat în rândul respondenților din Irlanda (84 %), Danemarca, Portugalia (ambele 83 %), Suedia (81 %) și Finlanda (80 %).

În patru state membre, majoritatea nu sunt satisfăcute: Grecia (61 %), Cipru (56 %), Slovacia (54 %) și Bulgaria (50 %).

Total „satisfăcut” Total „nemulțumit” Nu știu/Nici un răspuns QA15 Cât de mulțumit sau nu sunteți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina? (%) În analiza socio-demografică, satisfacția față de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina este mai mare în rândul respondenților care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult (64 %) decât în rândul celor care au plecat la vârsta de 16-19 ani (54 %) sau cu vârsta de 15 ani sau mai mică (51 %). În rândul grupurilor socio-profesionale, gradul de satisfacție este cel mai ridicat în rândul managerilor (66 %), al studenților (63 %) și al altor lucrători cu guler alb (62 %), în timp ce este cel mai scăzut în rândul persoanelor casnice (48 %).

Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor au, de asemenea, mai multe șanse de a fi mulțumiți (62 %) decât cei care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori (41 %). Respondenții mai tineri sunt puțin mai mulțumiți decât respondenții mai în vârstă (62 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani și 56 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani).

Gradul de satisfacție față de cooperarea dintre statele membre ale UE este mai ridicat în rândul respondenților a căror imagine generală a UE este pozitivă (77 % față de 19 % dintre cei care imaginează UE este negativă).

Încă o dată, atitudinile sunt strâns legate de nivelurile generale de aprobare a sprijinului UE pentru Ucraina. Dintre cei care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina, 72 % sunt mulțumiți de cooperarea dintre statele membre ale UE, în comparație cu 14 % dintre cei care dezaprobă sprijinul UE pentru Ucraina. Dintre cei care sunt mulțumiți de cooperarea dintre statele membre, 68 % doresc ca PE să joace un rol mai important.

QA15 Cât de mulțumit sau nu sunteți de cooperarea dintre statele membre ale UE în abordarea consecințelor războiului din Ucraina? (% – UE)

Total „satisfăcut”	Total „nemulțumit”	Nu știu/Nici un răspuns
UE27	58	37	5
Vârstă
15-24	62	31	7
25-39	59	37	4
40-54	57	39	4
55+	56	39	5
Educație (sfârșitul)
15.	51	42	7
16-19	54	41	5
20+	64	32	4
Încă mai studiază	63	30	7
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	55	42	3
Manageri	66	31	3
Alte gulere albe	62	35	3
Lucrători manuali	54	42	4
Persoane de casă	48	43	9
Șomeri	53	39	8
Pensionar	56	38	6
Studenți	63	30	7
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	41	52	7
Din când în când	55	41	4
Aproape niciodată/niciodată	62	33	5
Rolul Parlamentului European
Mai important	68	30	2
Mai puțin important	40	56	4
Nici o schimbare	62	29	9
Aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina
Aprobă	72	24	4
Dezaprobă	14	83	3

3.3 Puțin încredere că viața va rămâne neschimbată

Doar o treime dintre cetățeni (33 %) sunt încrezători că viața lor va rămâne neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina și a consecințelor sale potențiale (-4 puncte procentuale din aprilie-mai 2022). Doar 4 % (nici o schimbare) sunt „foarte încrezători” că acest lucru se va întâmpla. Majoritatea (65 %, + 4 pp) spun că nu sunt convinși că acest lucru se va întâmpla, 22 % fiind „niciodată încrezători” (+ 4 puncte procentuale).

(Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) Deloc încrezătoare 22 (+ 4) Nu foarte încrezător 43 (=) Nu știu 2 (=) Foarte încrezător 4 (=) Destul de încrezător 29 (-4) QA12 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată? (% – UE-27) Irlanda (50 %) este singurul stat membru al UE în care majoritatea respondenților sunt încrezători că viața lor va rămâne neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina și a consecințelor sale potențiale, deși în Malta proporții egale sunt încrezătoare și nu sunt încrezătoare (ambele 48 %).

La celălalt capăt al spectrului, doar 10 % în Grecia, 16 % în Slovacia și 17 % atât în Cipru, cât și în Lituania consideră că viața lor va rămâne neschimbată.

În general, respondenții din zonele estice ale Europei sunt mai puțin încrezători că viața lor va rămâne neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina și a consecințelor sale potențiale. Acest lucru se aplică în special unora dintre țările care se învecinează cu Ucraina sau Rusia, cum ar fi statele baltice Estonia, Letonia și Lituania.

Legenda hărții QA12 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată? (% – total „Neîncredere”) Din aprilie până în mai 2022, încrederea în viață continuă să rămână neschimbată în patru state membre ale UE: Bulgaria (30 %, + 5 puncte procentuale), Cehia (21 %, + 4 puncte procentuale), Slovacia (16 %, + 4 puncte procentuale) și Croația (36 %, + 3 puncte procentuale). Cu toate acestea, optimismul a scăzut în 12 țări, în special în Danemarca (45 %, -16 pp), Spania (24 %, -11 pp), Germania (32 %, -8 pp) și Portugalia (33 %, -8 pp). Nu a existat nici o schimbare sau aproape nici o schimbare în 11 țări.

Ca urmare a acestor schimbări, opinia negativă este în prezent dominantă în Danemarca.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA12 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată? (% – total „Confident”) Având în vedere relația dintre situația economică din statele membre și încrederea cetățenilor că viața lor va rămâne neschimbată, probabil nu este surprinzător faptul că, în țările cu un PIB mai mic pe cap de locuitor, cetățenii au mai multe șanse să simtă că viața lor s-ar putea schimba. De exemplu, în Grecia, doar 10 % sunt încrezători că viața lor va rămâne aceeași, în timp ce jumătate dintre irlandezi sunt convinși că viața lor nu se va schimba. După cum se arată în graficul de mai jos, se găsește o corelație atunci când se analizează cele două variabile împreună. Coeficientul de corelație (0,49) prezintă o relație pozitivă și semnificativă din punct de vedere statistic între variabile (valoare p & 0,01).

Procentul cetățenilor care au încredere că viața va rămâne neschimbată PIB pe cap de locuitor în SPC* Eurostat – PIB pe cap de locuitor în ceea ce privește standardul puterii de cumpărare (SPC)-2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Data accesată la 25 noiembrie 2022] * Standardul puterii de cumpărare (PPS) este o unitate monetară artlticială utilizată de Eurostat pentru comparații cu țările în vederea eliminării diferențelor de nivel al prețurilor între statele membre. QA12 PIB pe cap de locuitor și încrederea că viața va rămâne neschimbată

Rezultatele analizei socio-demografice arată că bărbații sunt puțin mai predispuși decât femeile să aibă încredere că viața lor va continua neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina și a consecințelor sale potențiale (36 % față de 31 %). Persoanele cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani au cea mai mare probabilitate de a avea această încredere, în special în comparație cu persoanele cu vârsta de 55+ (40 % față de 32 %).

Managerii și studenții (ambele 40 %) sunt mai predispuși să fie încrezători decât alte grupuri socio-profesionale, în special persoanele casnice (25 %) și respondenții șomeri (26 %). Cu cât sunt mai puține dificultăți financiare pe care le întâmpină un respondent, cu atât este mai probabil ca ei să fie încrezători că viața lor va rămâne neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina: 35 % dintre cei care se confruntă cu cele mai mici dificultăți sunt încrezători, în comparație cu 21 % care se confruntă cu cele mai mari dificultăți financiare.

Respondenții care sunt pozitivi cu privire la acțiunile UE de sprijinire a Ucrainei și cu privire la cooperarea dintre statele membre sunt mai încrezători că viața lor va rămâne neschimbată. De exemplu, 40 % dintre cei care aprobă acțiunile UE de la începutul războiului sunt încrezători că viața lor va rămâne neschimbată, în comparație cu 18 % dintre cei care dezaprobă aceste acțiuni.

Respondenții care cred că evenimentele recente, inclusiv războiul din Ucraina, nu vor avea niciun impact asupra nivelului lor de trai, sunt mai predispuși să fie siguri că viața lor va rămâne neschimbată (54 %), în comparație cu cei al căror standard de viață nu a fost încă afectat, dar care cred că se va întâmpla în anul următor (38 %) și cu cei al căror standard de viață a fost deja afectat (23 %).

QA12 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată? (%-UE)

Total „Confident”	Total „neîncredere”	Nu știu
UE27	33	65	2
Sex
Bărbat	36	63	1
Femeie	31	67	2
Vârstă
15-24	40	57	3
25-39	35	64	1
40-54	33	66	1
55+	32	66	2
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	33	65	2
Manageri	40	59	1
Alte gulere albe	38	61	1
Lucrători manuali	31	68	1
Persoane de casă	25	74	1
Șomeri	26	73	1
Pensionar	31	67	2
Studenți	40	57	3
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	21	78	1
Din când în când	34	65	1
Aproape niciodată/niciodată	35	63	2
Aprobarea sprijinului UE pentru Ucraina
Aprobă	40	59	1
Dezaprobă	18	81	1
Nivelul tău de trai a...
A fost deja redus	23	76	1
Nu va fi încă redus, dar va fi	38	61	1
Nemodificat/creștet	54	45	1

În ansamblu, o majoritate clară a cetățenilor care aprobă acțiunile UE și sprijinul acordat Ucrainei doresc ca PE să joace un rol mai important (62 % dintre cei care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina și 62 % dintre cei care aprobă acțiuni specifice ale UE). Există, de asemenea, o majoritate care ar dori ca PE să joace un rol mai important (51 %) în rândul celor care cred că viața lor se va schimba.

Rolul mai puțin important al PE Un rol mai important al PE Cei care aprobă sprijinul UE pentru Ucraina Cei care aprobă acțiunile UE întreprinse pentru a sprijini Ucraina Cei care nu au încredere în viața lor vor rămâne neschimbati. QA4 În lumina invaziei Rusiei în Ucraina, cetățenii doresc ca PE să joace un rol mai important Base = QA13 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată? Baza = QA14 Să ne gândim acum mai în detaliu la diferitele acțiuni întreprinse de Uniunea Europeană pentru a sprijini Ucraina de la începutul războiului, cum ar fi sancțiunile împotriva guvernului rus sau sprijinul financiar, militar sau umanitar: sunteți de acord sau dezaprobați aceste acțiuni? Base = QA12 Gândindu-te la războiul din Ucraina și la potențialele sale consecințe asupra vieții tale, cât de încrezător crezi că viața ta va rămâne neschimbată?

ÎN AL PATRULEA RÂND. UE ȘI PE ÎN OCHII CETĂȚENILOR

Acest capitol se concentrează asupra percepțiilor cetățenilor cu privire la UE și la Parlamentul European. Aceasta începe prin examinarea percepțiilor privind rolul Parlamentului European, valorile și prioritățile fundamentale pe care ar trebui să le apere și imaginea pe care acesta o are în rândul cetățenilor. A doua jumătate a capitolului se concentrează asupra percepțiilor UE, inclusiv asupra importanței aderării la UE și asupra beneficiilor pe care aceasta le aduce.

Sondajul anterior din aprilie-mai 2022 a arătat imaginea Parlamentului European și a UE la niveluri ridicate record. Deși aceste niveluri foarte ridicate nu au fost susținute în sondajul său actual, imaginea pe termen lung rămâne pozitivă, rămânând atitudini la nivelurile încurajatoare înregistrate în ultimul an sau cam așa ceva, în ciuda provocărilor războiului din Ucraina, a pandemiei de COVID-19 și a creșterii costului vieții.

Într-un semn al rezilienței și unității europene, europenii consideră că apărarea valorilor europene comune, cum ar fi democrația, este o prioritate, alături de valori precum protecția drepturilor omului, libertatea de exprimare și de gândire și statul de drept. În ceea ce privește prioritățile politice, cetățenii doresc ca Parlamentul European să se concentreze asupra combaterii sărăciei și excluziunii sociale, asupra chestiunii sănătății publice, precum și asupra economiei și creării de locuri de muncă.

Aproape trei sferturi dintre europeni spun că țara lor a beneficiat de pe urma apartenenței la UE, un indicator stabil care sprijină semnele rezilienței globale în rândul populației UE. Principalul motiv pentru care țara lor a beneficiat de pe urma aderării la UE este contribuția UE la menținerea păcii și la consolidarea securității, rezultat care a crescut semnificativ din octombrie/noiembrie 2021 și cel mai mare dintre punctele puse în discuție în această întrebare. Printre celelalte motive invocate, cooperarea dintre țările UE și contribuția UE la creșterea economică a țării se evidențiază.

4.1 Rolul și percepția Parlamentului European

Această secțiune se concentrează asupra imaginii Parlamentului European în rândul cetățenilor, asupra modului în care este perceput rolul său viitor și asupra modului în care cetățenii își văd prioritățile și valorile fundamentale. Imaginea Parlamentului European a rămas la un nivel înalt, cu cereri puternice de consolidare a rolului său. În plus, există un sprijin larg pentru Parlamentul European pentru a apăra valori precum democrația și pentru a prioritiza aspecte precum sărăcia și excluziunea socială, iar aceste valori și priorități au rămas stabile, în ciuda provocărilor cu care se confruntă Europa.

Parlamentul European ar trebui să apere democrația în mod prioritar. Aceasta continuă să fie valoarea numărul unu pentru cetățeni (36 %, -2 puncte procentuale din aprilie-mai 2022). Cel puțin unul din cinci consideră că Parlamentul European ar trebui să acorde prioritate apărării drepturilor omului în UE și în întreaga lume (29 %, + 2 puncte procentuale), libertatea de exprimare și de gândire (28 %, + 1 pp), statul de drept (24 %, + 2 puncte procentuale), solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale (23 %, + 3 puncte procentuale) și egalitatea între femei și bărbați (21 %, -2 pp). Toate celelalte valori sunt menționate de mai puțin de unul din cinci respondenți.

Rezultatele au rămas consecvente din aprilie-mai 2022. Doar două elemente arată o schimbare de mai mult de două puncte procentuale: solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale (23 %, + 3 puncte procentuale) și respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE (17 %, + 3 puncte procentuale).

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 Democrație Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume Libertatea de exprimare și de gândire Statul de drept Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale Egalitatea între femei și bărbați Toleranță și respect pentru diversitate în societate Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE Libertatea de mișcare Lupta împotriva discriminării și sau protecția minorităților Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume Libertatea de religie și de credință Dreptul de a solicita azil împotriva persecuției Altele (spontanee) Nici unul (spontan) Refuz (spontan) Nu știu QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE-27) În comparație cu rezultatele din toamna anului 2021, colectate înainte de invazia Rusiei în Ucraina, cu toate acestea, pot fi observate unele creșteri mai notabile. Democrația, solidaritatea între statele membre ale UE și regiunile sale și protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume au crescut cu patru puncte procentuale, în timp ce respectul pentru identitățile și culturile naționale (+ 3 puncte procentuale) și statul de drept (+ 2 puncte procentuale) a crescut, de asemenea. Majoritatea valorilor rămase pentru ca PE să se apere cu prioritate au rămas foarte stabile de dinainte de invazia Rusiei, singura scădere observată în ceea ce privește egalitatea între bărbați și femei (-3 pp).

Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei; 17 % Libertatea de mișcare 16 % Toleranță și respect pentru diversitate în societate: 16 % Combaterea discriminării și protecția minorităților: 14 % Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE: 14 % Democrație: 36 % Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume: 29 % Libertatea de exprimare și de gândire: 29 % Statul de drept: 24 % Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale: 23 % Egalitatea între femei și bărbați: 21 % Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE: 17 % Toleranță și respect pentru diversitate în societate: 17 % Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei: l7 % Libertatea de mișcare: l5 % Combaterea discriminării și protecția minorităților: 14 % Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume: 13 % Libertatea religioasă și de credință: 8 % Dreptul de a solicita azil împotriva persecuției: 5 % QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) În 13 țări, respondenții consideră că Parlamentul European ar trebui să apere democrația cu prioritate. Protecția drepturilor omului este considerată prioritatea principală (sau prioritatea principală comună) în nouă țări. Libertatea de exprimare și de gândire este valoarea cea mai menționată (sau cea mai frecvent menționată) în patru state membre. Statul de drept ocupă un loc de frunte în Slovenia și Bulgaria.

Libertatea de mișcare este cel mai înalt răspuns comun în Bulgaria, în timp ce Franța (41 %) este singura țară în care egalitatea între bărbați și femei este prioritatea cea mai menționată. Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE este clasată pe locul cel mai înalt în Estonia.

Democrație Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE Libertatea de mișcare Egalitatea între femei și bărbați Democrație Statul de drept Libertatea de exprimare și de gândire QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 răspunsuri) (% – Cel mai menționat răspuns în funcție de țară) Democrația se situează în top trei valori în 21 de țări. Cu toate acestea, proporțiile care o menționează variază considerabil, de la 51 % în Suedia, 48 % în Germania și 45 % în Finlanda, la 20 % în Croația și Slovacia.

Apărarea drepturilor omului în UE și în întreaga lume se situează în top trei în 22 de țări. Această valoare este menționată cel mai mult în Suedia (49 %), Cipru (44 %) și Țările de Jos (42 %) și cel mai puțin menționată în Italia (21 %) și Bulgaria (23 %).

Libertatea de exprimare și de gândire se situează în top trei în 13 țări. Mențiunile variază de la 34 % în Franța, 33 % în Cehia și 32 % în Austria la 15 % atât în Bulgaria, cât și în Portugalia.

În Bulgaria (37 %) și Slovenia (31 %), statul de drept reprezintă cea mai mare prioritate comună pentru apărare, dar este, de asemenea, menționat pe scară largă în Grecia (38 %) și Cipru (37 %). În schimb, 12 % în Franța și 15 % atât în Lituania, cât și în Portugalia consideră că aceasta ar trebui să fie o prioritate.

Respondenții din Grecia (39 %), Bulgaria (34 %), Cehia (32 %) și Portugalia (31 %) consideră cel mai adesea că solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale ar trebui să fie apărată ca o prioritate, iar această valoare este menționată de cel puțin 15 % în fiecare țară.

Egalitatea între bărbați și femei este cea mai menționată valoare de către respondenții din Franța (39 %) și este menționată, de asemenea, cu 31 % în Spania și 30 % în Belgia. În schimb, 9 % din Grecia și Letonia consideră că aceasta ar trebui să fie o prioritate.

În plus, libertatea de circulație este mult mai probabil să fie aleasă ca prioritate în Bulgaria (37 %) decât în alte țări. Proporțiile care afirmă că respectul pentru identitățile, culturile și tradițiile naționale din statele membre ale UE sunt deosebit de ridicate în Estonia (31 %) și Bulgaria (30 %).

QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (%)

UE27	SĂ FIE	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	DE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	MT	ROMÂNĂ	ÎN	ROMÂNĂ	PT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	SE
Democrație	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Libertatea de exprimare și de gândire	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Statul de drept	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Egalitatea între femei și bărbați	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Toleranță și respect pentru diversitate în societate	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Demnitatea umană, inclusiv interzicerea pedepsei cu moartea, a torturii sau a sclaviei	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Respectarea identităților, culturilor și tradițiilor naționale în statele membre ale UE	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Libertatea de mișcare	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Combaterea discriminării și protecția minorităților	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidaritatea dintre UE și țările sărace din lume	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Libertatea de religie și de credință	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Dreptul de a solicita azil împotriva persecuției	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Nu știu	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Comparativ cu perioada aprilie-mai 2022, prioritatea apărării democrației a devenit mai importantă pentru respondenții din patru țări: Malta (35 %, + 8 puncte procentuale), Ungaria (41 %, + 4 puncte procentuale), Cehia (42 %, + 3 puncte procentuale) și Polonia (32 %, + 3 puncte procentuale). În schimb, prioritizarea democrației este mai puțin menționată în nouă state membre, în special în Belgia (29 %, -8 puncte procentuale), Țările de Jos (36 %, -8 pp), Slovenia (23 %, -7 pp) și Suedia (51 %, -7 puncte procentuale). Nu s-a înregistrat nicio schimbare în celelalte 14 țări.

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – Democrație) Analiza socio-demografică se concentrează pe primele șase valori pe care cetățenii consideră că Parlamentul European ar trebui să le acorde prioritate apărării. Aceasta ilustrează faptul că bărbații sunt mai predispuși decât femeile să creadă că prioritățile ar trebui să includă democrația (39 % față de 34 %) și statul de drept (27 % față de 20 %), dar invers este valabil în cazul egalității între bărbați și femei (16 % față de 26 %). Persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani au cea mai mare probabilitate de a spune că prioritatea ar trebui să fie libertatea de exprimare și de gândire (31 %) și egalitatea între bărbați și femei (26 %), dar este cel mai puțin probabil să menționeze democrația (27 %), solidaritatea între statele membre și între regiuni (19 %) sau statul de drept (18 %).

Respondenții care și-au terminat studiile la vârsta de 20 de ani sau mai mult sunt mai predispuși să creadă că protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume ar trebui să fie o valoare pe care Parlamentul European o apără ca prioritate (33 %), în comparație cu cei care și-au terminat studiile la vârsta de 15 ani sau mai tineri (23 %).

Respondenții care consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun sunt mai predispuși decât cei care consideră că este un lucru rău să spună că Parlamentul European ar trebui să acorde prioritate solidarității între statele membre ale UE și între regiunile sale (27 % față de 14 %). Diferențele pot fi observate, de asemenea, în ceea ce privește democrația (39 % un lucru bun față de 27 % un lucru rău) și protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume (31 % față de 24 %).

În cele din urmă, respondenții cu o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt mai susceptibili decât cei cu o imagine negativă să spună că ar trebui să se acorde prioritate democrației (41 % față de 31 %) și solidarității între statele membre ale UE și între regiunile sale (29 % față de 17 %). Cu toate acestea, libertatea de exprimare și de gândire este mai probabil să fie considerată o prioritate de către cei cu o imagine negativă (34 %) decât de cei cu o imagine pozitivă (24 %).

QA5ab În opinia dumneavoastră, care dintre următoarele valori ar trebui să apere cu prioritate Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE)

Egalitatea între femei și bărbați	Solidaritatea între statele membre ale UE și între regiunile sale	Protecția drepturilor omului în UE și în întreaga lume	Libertatea de exprimare și de gândire	Democrație	Statul de drept
UE27	21	23	29	28	36	24
Sex
Bărbat	16	25	27	30	39	27
Femeie	26	22	30	26	34	20
Vârstă
15-24	26	19	30	31	27	18
25-39	22	23	30	29	35	23
40-54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Educație (sfârșitul)
15.	23	21	23	27	36	22
16-19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Încă mai studiază	24	18	32	31	28	18
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	19	29	31	24	41	27
Neutră	23	22	28	29	34	22
Negativă	20	17	26	34	31	24
Opinie cu privire la apartenența unei țări la UE
Un lucru bun	21	27	31	26	39	25
Un lucru rău	20	14	24	33	27	21
Nici un lucru bun, nici un lucru rău	22	20	26	32	32	22

Cetățenii consideră că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale (37 %, -1 punct procentual din aprilie-mai 2022) ar trebui să fie principala prioritate pentru Parlamentul European, urmată de sănătatea publică (34 %, -1 pp), de combaterea schimbărilor climatice (31 %, fără schimbare) și de sprijinirea economiei și a creării de noi locuri de muncă (31 %, + 1 pp). Cel puțin unul din cinci consideră că o prioritate ar trebui să fie democrația și statul de drept (27 %, -5 puncte procentuale), viitorul Europei (27 %, -2 puncte procentuale), apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE (24 %, -3 puncte procentuale) și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (20 %, nicio schimbare).

Singura schimbare notabilă din aprilie-mai 2022 este scăderea proporției menționând democrația și statul de drept ca valoare prioritară (27 %, -5 puncte procentuale).

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătate publică Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Viitorul Europei Democrația și statul de drept Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate Autonomia UE în domeniile industriei și energiei Ajutor umanitar și asistență pentru dezvoltare Drepturile consumatorilor Politica agricolă Incluziunea și diversitatea egalității de gen Migrația și azilul Digitalizarea economiei și a societății europene Altele (spontanee) Nici unul (spontan) Nu știu QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 4 răspunsuri) (% – UE-27) De asemenea,este interesant să comparăm prioritățile cetățenilor înainte de invazia Rusiei din Ucraina, cu situația la doar trei luni de la război și cu viziunea actuală după nouă luni de la izbucnirea conflictului: Problema sănătății publice a scăzut continuu față de acum un an. În timp ce lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale se află, de asemenea, pe o tendință descendentă, sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă a crescut ca prioritate pentru cetățeni.

În general, statutul majorității priorităților s-a schimbat semnificativ după izbucnirea războiului, dar acum a revenit la nivelurile de dinainte de război într-o anumită măsură. Acesta este cazul viitorului Europei, al democrației și al statului de drept, precum și al apărării și securității UE.

Alte priorități au cunoscut o creștere sau o scădere semnificativă în ceea ce privește popularitatea la începutul invaziei și au rămas la același nivel de atunci. Aceasta include acțiunea împotriva schimbărilor climatice (-9 puncte procentuale, apoi stabilă), lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate (-3 puncte procentuale, apoi stabilă), precum și autonomia UE în domeniile industriei și energiei (+ 6 puncte procentuale, apoi stabilă).

Acțiuni împotriva schimbărilor climatice: 39 % Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă: 32 % Democrația și statul de drept: 25 % Viitorul Europei: 24 % Noiembrie 2021 Mai 2022 Noiembrie 2022 Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale: 37 % Sănătate publică: 34 % Acțiuni împotriva schimbărilor climatice: 31 % Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă: 31 % Viitorul Europei: 27 % Democrația și statul de drept: 27 % Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE: 24 % Combaterea terorismului și a criminalității organizate: 20 % Autonomia UE în domeniile industriei și energiei: 17 % QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 4 răspunsuri) (% – UE-27) Temele prioritare pe care Parlamentul European trebuie să le abordeze variază considerabil în întreaga UE. În șapte țări, respondenții doresc ca lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale să fie prioritară. În cinci țări, respondenții doresc ca sănătatea publică să fie prioritară. Acțiunile împotriva schimbărilor climatice reprezintă principala prioritate în șase țări, în timp ce în cinci state membre, prioritatea este sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă (mai ridicată decât în aprilie-mai 2022, unde a fost prioritatea principală numai în Grecia).

În Germania și Finlanda, prioritatea principală este democrația și statul de drept, în timp ce în Polonia apărarea și securitatea UE reprezintă principala prioritate. Cea mai mare prioritate în Cehia este autonomia UE în domeniile industriei și energiei.

Lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale este unul dintre cele mai menționate trei subiecte în 21 de țări, iar proporțiile din UE variază de la 59 % în Portugalia, 58 % în Grecia și 50 % în Lituania la 25 % în Malta, 26 % în Finlanda și 27 % în Estonia.

Sănătatea publică se situează în primele trei subiecte din 17 țări. Este menționată cel mai frecvent în Cipru (53 %), Spania (49 %), Portugalia și Grecia (ambele 44 %), dar mai puțin de unul din cinci în Germania, Suedia (ambele 17 %) și Cehia (18 %).

Proporția respondenților care menționează acțiunile împotriva schimbărilor climatice este cea mai ridicată în Suedia (55 %), Țările de Jos (52 %) și Danemarca (47 %) și cea mai scăzută în Letonia (9 %), Estonia și Bulgaria (ambele 10 %).

Sprijinul pentru economie și crearea de noi locuri de muncă reprezintă subiectul prioritar pentru 55 % în Grecia, 49 % în Portugalia și 48 % în Lituania, comparativ cu 15 % în Țările de Jos, 16 % în Suedia și 18 % în Danemarca.

În Finlanda (42 %) și Germania (41 %), democrația și statul de drept sunt considerate subiecte prioritare pentru Parlamentul European. Acesta este, de asemenea, menționat de 44 % în Suedia, în timp ce respondenții sunt cel mai puțin susceptibili de a alege acest lucru ca prioritate în Portugalia (12 %) și Lituania (13 %).

Viitorul Europei este menționat cel mai frecvent în Cehia (38 %), Germania (36 %) și Finlanda (35 %). La celălalt capăt al scalei, aceasta este menționată cu 12 % în Cipru și 17 % în Portugalia.

Proporția respondenților care consideră că un subiect prioritar este apărarea și securitatea UE variază de la 44 % în Lituania, 42 % în Cehia și 40 % în Finlanda la 11 % în Portugalia și 12 % în Franța.

Autonomia UE în domeniile industriei și energiei este considerată prioritatea principală în Cehia (49 %) și este, de asemenea, aleasă cu 30 % în Estonia.

Nici unul dintre celelalte subiecte nu se situează pe primul loc în nicio țară. Cu toate acestea, este demn de remarcat faptul că respondenții din Suedia (38 %) sunt mult mai susceptibili decât cei din alte țări să menționeze lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate, în timp ce cei din Malta sunt cel mai probabil să acorde prioritate drepturilor consumatorilor (34 %). Respondenții din Slovacia au mai multe șanse decât cei din alte țări să acorde prioritate politicii agricole (30 %), în timp ce o proporție ridicată în Suedia menționează egalitatea de gen, incluziunea și diversitatea (32 %). Migrația și azilul sunt alese mult mai frecvent în Cipru (32 %) decât în alte țări.

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale Sănătate publică Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă Apărarea UE și securitatea, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE Acțiuni împotriva schimbărilor climatice Autonomia UE în domeniile industriei și energiei Democrația și statul de drept QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 răspunsuri) (% – Cel mai menționat răspuns în funcție de țară)

În 13 țări, respondenții sunt mai puțin susceptibili să spună că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale ar trebui abordată cu prioritate decât în aprilie-mai 2022. Cele mai mari scăderi pot fi observate în Croația (40 %, -8 puncte procentuale), Portugalia (59 %, -7 pp), Austria (33 %, -7 puncte procentuale) și Malta (25 %, -7 pp). S-au înregistrat creșteri în trei țări: Suedia (40 %, + 8 puncte procentuale), Polonia (28 %, + 4 puncte procentuale) și Cehia (28 %, + 4 puncte procentuale). Cifrele rămân neschimbate în celelalte 11 țări.

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 răspunsuri) (% – Lupta împotriva sărăciei și excluziunii sociale) În 14 state membre, respondenții sunt în prezent mai puțin susceptibili de a spune că sănătatea publică ar trebui abordată cu prioritate, comparativ cu aprilie-mai 2022. Cele mai mari scăderi pot fi înregistrate în Luxemburg (25 %, -12 puncte procentuale), Portugalia (44 %, -9 pp) și Grecia (44 %, -8 puncte procentuale). Mențiunile privind sănătatea publică au crescut ușor în Danemarca (21 %, + 3 puncte procentuale) și au rămas neschimbate în celelalte 12 țări.

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Max. 4 răspunsuri) (% – Sănătate publică) Analiza socio-demografică se concentrează pe primele opt priorități definite de respondenți și arată că unele dintre cele mai mari diferențe se bazează pe nivelurile de educație. Cu cât un respondent rămâne mai mult în educație, cu atât este mai probabil ca Parlamentul European să acorde prioritate democrației și statului de drept, acțiunilor împotriva schimbărilor climatice, viitorului Europei și apărării și securității UE și cu atât este mai puțin probabil ca acestea să spună că prioritatea ar trebui să fie sănătatea publică sau combaterea sărăciei și a excluziunii sociale.

Un model similar poate fi observat în raport cu situația financiară a respondenților. Cu cât sunt mai puține dificultăți financiare, cu atât este mai probabil ca acestea să acorde prioritate democrației și statului de drept, acțiunilor împotriva schimbărilor climatice, viitorului Europei și apărării și securității UE și cu atât este mai puțin probabil ca acestea să spună că prioritatea ar trebui să fie combaterea sărăciei și a excluziunii sociale sau sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă. Cei mai îngrijorați de sărăcie și excluziune socială și de costul vieții sunt mai predispuși să dorească ca PE să joace un rol mai important.

Analiza ilustrează, de asemenea, faptul că femeile sunt mai susceptibile decât bărbații să spună că lupta împotriva sărăciei și a incluziunii sociale (40 % față de 34 %) și sănătatea publică (37 % față de 30 %) ar trebui să fie prioritare de către Parlamentul European. Bărbații sunt mai predispuși decât femeile să dorească să acorde prioritate democrației și statului de drept (29 % față de 24 %).

Principalele diferențe în funcție de vârstă sunt că respondenții mai tineri au mai multe șanse decât grupurile de vârstă mai în vârstă să menționeze acțiunile împotriva schimbărilor climatice, în timp ce respondenții mai în vârstă au mai multe șanse să menționeze sănătatea publică, apărarea și securitatea UE și lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate.

Respondenții care consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun au mai multe șanse să dorească ca acțiunile împotriva schimbărilor climatice să fie abordate ca o prioritate (37 % față de 18 % dintre cei care cred că apartenența la UE este un lucru rău) și același lucru poate fi văzut și pentru viitorul Europei (31 % față de 18 %). Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate este menționată mai frecvent de către cei care consideră că apartenența la UE este un lucru rău (24 % față de 18 % dintre cei care consideră că este un lucru bun).

În cele din urmă, respondenții cu o opinie pozitivă a Parlamentului European sunt mai susceptibili decât cei cu o opinie negativă de a spune că Parlamentul ar trebui să acorde prioritate democrației și statului de drept (31 % față de 23 %), acțiunii împotriva schimbărilor climatice (38 % față de 22 %) și viitorului Europei (32 % față de 22 %). Cei care acordă prioritate democrației și statului de drept sunt, de asemenea, mai susceptibili să dorească ca Parlamentul European să joace un rol mai important.

QA6ab Care dintre următoarele subiecte ați dori să vedeți abordate cu prioritate de Parlamentul European? În primul rând? Și apoi? (Maximum 4 răspunsuri) (% – UE)

Sănătate publică	Acțiuni împotriva schimbărilor climatice	Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale	Sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă	Viitorul Europei	Lupta împotriva terorismului și a criminalității organizate	Democrația și statul de drept	Apărarea și securitatea UE, inclusiv protecția frontierelor externe ale UE
UE27	34	31	37	31	27	20	27	24
Sex
Bărbat	30	31	34	31	29	19	29	25
Femeie	37	32	40	30	26	20	24	22
Vârstă
15-24	30	40	34	32	31	14	24	19
25-39	33	33	36	32	29	17	28	21
40-54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Educație (sfârșitul)
15.	44	24	43	32	22	21	20	18
16-19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Încă mai studiază	29	43	37	30	30	14	26	17
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	36	21	46	35	19	20	22	17
Din când în când	37	27	39	35	26	18	23	20
Aproape niciodată/niciodată	31	35	34	28	29	20	29	26
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutră	36	30	37	31	26	20	25	22
Negativă	34	22	39	29	22	23	23	22
Opinie cu privire la apartenența unei țări la UE
Un lucru bun	31	37	37	31	31	18	29	26
Un lucru rău	31	18	34	29	18	24	22	20
Nici un lucru bun, nici un lucru rău	39	25	37	32	23	21	23	21
Rolul Parlamentului European
Mai important	33	35	37	31	30	19	29	23
Mai puțin important	32	24	35	31	24	22	25	24
Nici o schimbare	34	32	38	35	27	21	24	28

Cetățenii sunt de două ori mai susceptibili să aibă o imagine pozitivă a Parlamentului European decât să aibă o imagine negativă. Peste o treime dintre cetățeni (36 %, -3 puncte procentuale din aprilie-mai 2022) au o imagine pozitivă a Parlamentului European. Mai puțin de unul din cinci (17 %, + 1 pp) au o imagine negativă, în timp ce 45 % (+ 2 pp) spun că imaginea lor este neutră.

Schimbările de la ultimul sondaj au inversat schimbarea pozitivă observată în perioada noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022 și, prin urmare, poziția este acum similară cu cea din urmă. Pe termen lung, decalajul dintre cei cu o imagine pozitivă și o imagine negativă (acum + 19 puncte) este mai mare decât în majoritatea ultimilor zece ani.

Noiembrie 2011 EB76.3 Noiembrie – decembrie 2012 EB78.2 Iunie 2013 EB79.5 Noiembrie – dec 2014 EB82.4 Septembrie 2015 EB84.1 Sept. – Oct 2016 EB86.1 Septembrie – octombrie 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Septembrie 2018 EB90.1 Octombrie 2019 EB92.2 Noiembrie – decembrie 2020 EB94.2 Noiembrie – decembrie 2021 EB96.2 Apr. – Mai 2022 EB97.3 Octombrie – noiembrie 2022 EB98.1 Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu QA3 În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – UE) În 25 de state membre, opinia pozitivă a Parlamentului European este mai răspândită decât opinia negativă. Opiniile sunt cele mai pozitive în Malta (62 %), Irlanda (58 %), Suedia (53 %), Luxemburg, Danemarca și Portugalia (toate 51 %). În doar două țări, respondenții au mai multe șanse să aibă o opinie negativă decât o opinie pozitivă: Franța (26 % negativ față de 22 % pozitiv) și Grecia (28 % față de 27 %).

În general, o viziune neutră este dominantă în 17 țări, în timp ce o imagine pozitivă este răspunsul cel mai frecvent în opt țări. În Italia și Țările de Jos, opiniile sunt împărțite (cu ponderi egale de răspunsuri pozitive și neutre).

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu QA3 În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (%)

În cinci țări, este mai probabil ca respondenții să aibă o imagine pozitivă a Parlamentului European decât în noiembrie-decembrie 2021, cea mai mare creștere înregistrată în Suedia (53 %, + 12 puncte procentuale). Proporția cu o imagine pozitivă a scăzut în 12 țări, în special în Polonia (39 %, -12 puncte procentuale) și a rămas stabilă în celelalte 10 țări.

Ca urmare a acestor schimbări, punctul de vedere pozitiv este acum punctul de vedere minoritar în Franța.

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA3 În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – total „pozitiv”) Analiza socio-demografică arată diferențe clare în funcție de nivelul de educație și de situația financiară. Respondenții care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 20 de ani au o viziune mai pozitivă asupra Parlamentului European decât cei care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 15 ani (42 % față de 27 %). Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor au mai multe șanse să aibă o opinie pozitivă decât cei care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori (40 % față de 23 %).

Proporția care are o opinie pozitivă a Parlamentului European este consecventă pe grupe de vârstă, deși respondenții în vârstă sunt mai susceptibili să aibă o opinie negativă (20 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau mai mult, comparativ cu 10 % dintre cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani). O imagine pozitivă a Parlamentului European este deținută pe scară mai largă de manageri (49 %), în special în comparație cu persoanele casnice (24 %), lucrătorii manuali (28 %) și respondenții șomeri (28 %).

De asemenea, este mai probabil ca cetățenii UE care urmează politica europeană (47 %) să aibă o imagine pozitivă a Parlamentului European decât cei care nu (22 %).

Analiza ilustrează, de asemenea, faptul că respondenții cu o imagine pozitivă a UE sunt mai susceptibili să aibă, de asemenea, o imagine pozitivă a Parlamentului European (65 % față de 4 % dintre cei cu o imagine negativă a UE). În plus, cetățenii care cred că lucrurile în UE merg în direcția bună (61 %) sunt mai susceptibile de a avea o imagine pozitivă a Parlamentului European decât cei care cred că lucrurile merg în direcția greșită (21 %).

QA3 În general, aveți o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă a Parlamentului European? (% – UE)

Total „pozitiv”	Neutră	Total „negativ”	Nu știu
UE27	36	45	17	2
Vârstă
15-24	36	50	10	4
25-39	36	46	17	1
40-54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Educație (sfârșitul)
15.	27	46	23	4
16-19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Încă mai studiază	40	50	7	3
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	41	35	23	1
Manageri	49	39	12	0
Alte gulere albe	40	44	15	1
Lucrători manuali	28	49	21	2
Persoane de casă	24	52	21	3
Șomeri	28	48	20	4
Pensionar	35	43	20	2
Studenți	40	50	7	3
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	23	42	32	3
Din când în când	32	48	18	2
Aproape niciodată/niciodată	40	43	16	1
Imaginea UE
Total „pozitiv”	65	30	4	1
Neutră	12	72	14	2
Total „negativ”	4	23	72	1
Lucrurile din UE merg în...
Direcția corectă	61	34	4	1
Direcție greșită	21	49	29	1
Nici	39	50	9	2
Urmăriți politica europeană
Urmărește	47	37	16	0
Nu urmați	22	54	21	3

Există un sprijin larg pentru ca Parlamentul European să aibă un rol mai important. Mai mult de jumătate dintre cetățeni (55 %, -3 puncte procentuale din noiembrie-decembrie 2021) ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai important, în timp ce 28 % (+ 1 puncte procentuale) doresc un rol mai puțin important pentru Parlamentul European.

Nici o schimbare/așa cum este acum (spontană) 9 (+ 1) Mai puțin important 28 (+ 1) (Oct/noiembrie 2022 – noiembrie/dec 2021) Mai important 55 (-3) QA4 V-ar plăcea personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – UE-27) Dorința de a avea un rol mai important pentru Parlamentul European a scăzut în ultimul an (-3 puncte procentuale din noiembrie-decembrie 2021), iar acest lucru continuă o schimbare negativă treptată din noiembrie-decembrie 2020. Cu toate acestea, tendința pe termen lung este pozitivă, ratingurile actuale fiind încă mai mari decât majoritatea sondajelor înainte de 2019.

Noiembrie 2011 EB76.3 Noiembrie – decembrie 2012 EB78.2 Iunie 2013 EB79.5 Noiembrie – dec 2014 EB82.4 Septembrie 2015 EB84.1 Sept. – Oct 2016 EB86.1 Septembrie – octombrie 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Septembrie 2018 EB90.1 Octombrie 2019 EB92.2 Noiembrie – decembrie 2020 EB94.2 Noiembrie – decembrie 2021 EB96.2 Octombrie – noiembrie 2022 EB98.1 Februarie-Mar. 2019 EB91.1 Mai important Mai puțin important Nici o schimbare/așa cum este acum (spontană) Nu știu QA4 V-ar plăcea personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – UE) Dorința pentru un rol mai important pentru Parlamentul European este observată în 23 de state membre, unde o majoritate relativă a cetățenilor doresc o instituție mai influentă, variind de la 87 % în Cipru la 39 % în Estonia și Suedia. În trei țări, majoritatea respondenților ar dori ca Parlamentul European să joace un rol mai puțin important în viitor: Slovacia (53 % mai puțin importantă), Cehia (50 %) și Danemarca (36 %). În Austria, există un echilibru egal între cei care doresc un rol mai mult sau mai puțin important (ambele 39 %).

Este util să se compare răspunsurile la această întrebare privind rolul Parlamentului European cu cele privind imaginea sa generală în rândul cetățenilor. Mesajul larg din întreaga UE este că cei care au o imagine pozitivă a Parlamentului European sunt mult mai susceptibili să dorească ca acesta să joace un rol mai important. Urmând relația dintre aceste două puncte de vedere, cei care au o imagine negativă a instituției sunt mai susceptibili să dorească ca aceasta să joace un rol mai puțin important. În același timp, situații individuale pot fi găsite la nivel de țară, cum ar fi în Grecia, unde imaginea Parlamentului European nu este deosebit de ridicată, deși respondenții ar dori ca acesta să joace un rol mai important. În schimb, imaginea de ansamblu este pozitivă în Danemarca și Suedia, dar este sub medie în ceea ce privește dorința de a vedea un rol mai proeminent.

Mai important Mai puțin important Nici o schimbare/așa cum este acum (spontană) Nu știu QA4 V-ar plăcea personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (%)

Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 QA4 V-ar plăcea personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – mai important)

Comparativ cu noiembrie-decembrie 2021, sprijinul pentru un rol mai important pentru Parlamentul European a crescut cu cel puțin trei puncte procentuale în trei țări: Estonia (39 %, + 8 puncte procentuale), Grecia (75 %, + 5 puncte procentuale) și Lituania (66 %, + 3 puncte procentuale). Există 15 state membre în care sprijinul pentru un rol mai important pentru Parlamentul European a scăzut din noiembrie-decembrie 2021. Cele mai substanțiale scăderi pot fi constatate în Irlanda (54 %, -14 puncte procentuale), Slovenia (57 %, -12 pp) și Danemarca (29 %, -11 puncte procentuale).

Din punct de vedere socio-demografic, este mai probabil ca respondenții mai tineri să dorească un rol mai important pentru Parlamentul European (58 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, comparativ cu 53 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani sau peste), o proporție mai mică dorind un rol mai puțin important (20 % față de 30 %).

În plus, respondenții mai educați exprimă o dorință mai puternică pentru un rol mai important pentru Parlamentul European (61 % dintre cei care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau peste), la fel ca și managerii (64 %) și studenții (61 %). Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor au, de asemenea, mai multe șanse să dorească un rol mai important pentru Parlamentul European (57 % comparativ cu 48 % dintre cei care se confruntă cu dificultăți de cele mai multe ori).

După cum s-a menționat mai sus în analiza de țară, există o legătură între imaginea de ansamblu a respondenților despre Parlamentul European și dorința de a avea un rol mai proeminent. În general, aproape opt din zece dintre cei cu o imagine pozitivă a instituției doresc ca aceasta să joace un rol mai important (78 %), comparativ cu aproximativ trei din zece dintre cei cu o imagine negativă (29 %).

QA4 V-ar plăcea personal ca Parlamentul European să joace un rol mai important sau mai puțin important? (% – UE)

Mai important	Mai puțin important	Nici o schimbare/așa cum este acum (spontană)	Nu știu
UE27	55	28	9	8
Vârstă
15-24	58	20	10	12
25-39	56	28	9	7
40-54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Educație (sfârșitul)
15.	51	28	8	13
16-19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Încă mai studiază	61	16	11	12
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	57	28	10	5
Manageri	64	22	10	4
Alte gulere albe	58	28	8	6
Lucrători manuali	50	34	8	8
Persoane de casă	51	27	11	11
Șomeri	52	29	7	12
Pensionar	51	31	9	9
Studenți	61	16	11	12
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	48	34	8	10
Din când în când	52	32	8	8
Aproape niciodată/niciodată	57	26	10	7
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	78	9	10	3
Neutră	48	30	11	11
Negativă	29	63	3	5

4.2 Percepția UE

Această secțiune a raportului examinează atitudinile față de UE și modul în care acestea s-au schimbat de-a lungul timpului. În special, cetățenii sunt rugați să analizeze modul în care consideră că sunt membri ai UE: fie că este un lucru bun sau rău și de ce.

La fel cum atitudinile față de Parlamentul European au rămas pozitive în ultimul an, imaginea UE menține, de asemenea, o poziție puternică, cu o majoritate clară a cetățenilor pozitivi cu privire la apartenența la UE și considerând-o ca fiind importantă pentru țara lor.

Aceste puncte de vedere pozitive stau la baza percepțiilor clare cu privire la beneficiile pe care le aduce aderarea la UE. Cele trei beneficii principale sunt considerate ca fiind contribuția UE la menținerea păcii și consolidarea securității, îmbunătățirea cooperării între statele membre și creșterea economică la nivel național.

Imaginea UE a devenit mai negativă în ultimele șase luni, 47 % dintre cetățeni afirmând că au o viziune pozitivă asupra UE (-5 puncte procentuale din aprilie-mai 2022). Proporția cu o vedere negativă este de 14 % (+ 2 pp), în timp ce 38 % sunt neutre (+ 2 pp). Aceste modificări au inversat schimbarea pozitivă observată în perioada noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022, deși situația este încă relativ pozitivă atunci când se analizează tendințele pe termen mai lung, cu un decalaj între opiniile pozitive și cele negative de 33 de puncte procentuale.

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu D78 În general, UE vă prezintă o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE) În fiecare stat membru al UE, o imagine pozitivă a UE este mai răspândită decât o imagine negativă, iar în 23 de țări o imagine pozitivă este răspunsul cel mai frecvent. În Slovacia, Spania, Grecia și Slovenia, punctul de vedere neutru este dominant.

Total „pozitiv” Neutră Total „negativ” Nu știu D78 În general, UE vă prezintă o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (%) Este cel mai probabil carespondenții să aibă o imagine pozitivă a UE în Irlanda (70 %), Luxemburg (67 %), Portugalia (65 %), Malta (64 %), Danemarca și Suedia (ambele 63 %). Un punct de vedere negativ este cel mai frecvent în Grecia (29 %), Slovacia (25 %), Cehia și Austria (ambele 22 %).

Malta (64 %, + 6 puncte procentuale) și Danemarca (63 %, + 3 puncte procentuale) sunt singurele țări care înregistrează o creștere clară a opiniilor pozitive ale UE începând din aprilie-mai 2022. În 15 țări, respondenții sunt mai puțin susceptibili să spună că au o imagine pozitivă a UE, cele mai mari scăderi înregistrate în Polonia (53 %, -9 pp), Slovenia (43 %, -9 pp), Belgia (43 %, -8 pp) și Portugalia (65 %, -8 puncte procentuale). Opinia pozitivă a rămas relativ stabilă în celelalte țări.

Cu toate acestea, în comparație cu toamna anului 2021, creșterile înregistrate în Malta (+ 12 puncte procentuale) și Danemarca (+ 10 puncte procentuale) devin mai mari, în timp ce creșterile nete se observă, de asemenea, în Slovacia (+ 5 puncte procentuale), România, Austria și Luxemburg (+ 4 puncte procentuale). O scădere netă este înregistrată în 10 state membre și o serie de scăderi observabile începând cu primăvara anului 2022 sunt atenuate, cum ar fi în Polonia (-5 puncte procentuale) și Portugalia (-2 puncte procentuale). În Belgia, scăderea numărului de anulări (+ 2pp). De dinainte de invazia Rusiei, Slovenia (-9 pp), Spania (-6 pp) și Germania (-5 puncte procentuale) sunt țările cu cea mai mare scădere netă a imaginii pozitive a UE.

Analiza socio-demografică arată diferențe mari în funcție de nivelul de educație, de ocupație și de situația financiară. Respondenții care au absolvit studiile cu vârsta de cel puțin 20 de ani au mai multe șanse să aibă o imagine pozitivă decât cei care au absolvit la vârsta de 15 ani sau mai tineri (57 % față de 35 %). Managerii (61 %) și studenții (56 %) sunt cei mai susceptibili de a avea o imagine pozitivă a UE, în special în comparație cu persoanele casnice și respondenții șomeri (ambele 34 %). Analiza arată, de asemenea, că respondenții cu cele mai mici dificultăți financiare sunt mai predispuși să aibă o imagine pozitivă (53 %), comparativ cu cei care se confruntă cu cele mai mari dificultăți (31 %).

Există, de asemenea, variații în funcție de grupa de vârstă, respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani fiind mai predispuși să aibă o imagine pozitivă a UE (53 % față de 45 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani).

Participanții care urmează politica europeană (57 %) sunt mai predispuși să aibă o imagine pozitivă a UE decât cei care nu (35 %).

D78 În general, UE vă prezintă o imagine foarte pozitivă, destul de pozitivă, neutră, destul de negativă sau foarte negativă? (% – UE)

Total „pozitiv”	Neutră	Total „negativ”	Nu știu
UE27	47	38	14	1
Vârstă
15-24	53	38	8	1
25-39	48	39	13	0
40-54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Educație (sfârșitul)
15.	35	43	20	2
16-19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Încă mai studiază	56	36	7	1
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	49	33	18	0
Manageri	61	29	10	0
Alte gulere albe	50	37	13	0
Lucrători manuali	40	44	16	0
Persoane de casă	34	46	19	1
Șomeri	34	45	20	1
Pensionar	46	37	16	1
Studenți	56	36	7	1
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	31	36	31	2
Din când în când	39	44	16	1
Aproape niciodată/niciodată	53	35	11	1
Urmăriți politica europeană
Urmărește	57	32	11	0
Nu urmați	35	46	18	1

Mai mult de șase din zece europeni (62 %, -3 puncte procentuale din aprilie-mai 2022) consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun, în timp ce unul din zece (10 %, + 2 puncte procentuale) consideră că aderarea la UE este un lucru rău pentru țara lor și aproximativ unul din patru (27 %, + 1 pp) este neutru.

Ca și în cazul altor aspecte, s-a înregistrat o schimbare negativă în ultimele șase luni, ceea ce a inversat tendința pozitivă observată în perioada noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022. Cu toate acestea, din nou în comun cu alte măsuri, poziția actuală rămâne pozitivă atunci când se analizează tendințele pe termen mai lung. Rezultatele din ultimii ani au fost printre cele mai pozitive înregistrate în ultimii 15 ani.

Un lucru bun Un lucru rău Nici un lucru bun, nici un lucru rău Nu știu QA7 În general, credeți că aderarea țării noastre la UE este...? (% – UE) Deși este punctul de vedere majoritar în 25 de state membre, există diferențe considerabile între țări. Respondenții cred cel mai probabil că apartenența la UE este un lucru bun pentru țara lor din Luxemburg (90 %), Irlanda (83 %), Lituania și Malta (ambele cu 79 %), comparativ cu 42 % în Austria, 43 % în Grecia și 44 % în Slovacia. În Slovacia și Grecia, punctul de vedere dominant este că statutul de membru nu este nici bun, nici rău pentru țara lor (47 % și, respectiv, 44 %).

România (23 %) și Austria (20 %) sunt singurele țări în care cel puțin una din cinci consideră că aderarea la UE este un lucru rău pentru țara lor.

Un punct de vedere pozitiv asupra apartenenței la UE este cel mai frecvent în zonele de nord și sud-vest ale Europei și cel mai puțin comun în sudul și, în special, în sud-estul Europei.

Legenda hărții QA7 În general, credeți că aderarea țării noastre la UE este...? (% – un lucru bun) În cinci state membre s-a înregistrat o creștere a opiniilor pozitive cu privire la aderarea la UE începând din aprilie-mai 2022, cea mai mare fiind în Malta (79 %, + 5 puncte procentuale). În 13 țări, respondenții sunt mai puțin susceptibili să spună că apartenența țării lor la UE este un lucru bun, cele mai mari scăderi înregistrate în Estonia (66 %, -10 pp), Slovenia (58 %, -9 pp), Germania (70 %, -7 pp) și Polonia (65 %, -7 puncte procentuale). Opinia pozitivă a rămas relativ stabilă în celelalte nouă țări.

Un lucru bun Nici un lucru bun, nici un lucru rău Un lucru rău Nu știu QA7 În general, credeți că aderarea țării noastre la UE este...? (%) După cum s-a observat în anii precedenți, analiza socio-demografică actuală ilustrează faptul că sprijinul pentru aderarea la UE este mai puternic în rândul respondenților mai tineri. Sprijinul este cel mai ridicat în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (68 %) și cel mai scăzut în rândul celor 55+ (60 %).

Analiza arată, de asemenea, că cei care au rămas cel mai mult în educație (72 %) sunt mult mai predispuși să creadă că apartenența țării lor la UE este un lucru bun decât cei care au părăsit școala în vârstă de 16-19 ani (55 %) sau în vârstă de 15 ani și mai tineri (51 %). Sprijinul este, de asemenea, ridicat în rândul managerilor (76 %) și al studenților (73 %), în special în comparație cu persoanele casnice (48 %).

Sprijinul pentru aderarea la UE este mult mai mare în rândul celor care rareori/niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor (70 %), comparativ cu cei care au probleme din când în când (52 %) sau de cele mai multe ori (43 %).

Aceste modele sunt similare cu cele observate mai sus în ceea ce privește imaginea generală a respondenților asupra UE, iar răspunsurile la cele două întrebări sunt strâns legate. Respondenții care au o imagine pozitivă a UE consideră că apartenența țării lor la UE este un lucru bun (89 %), în timp ce doar 16 % consideră acest lucru dacă imaginea lor despre UE este negativă.

QA7 În general, credeți că aderarea țării noastre la UE este...? (% – UE)

Un lucru bun	Un lucru rău	Nici un lucru bun, nici un lucru rău	Nu știu
UE27	62	10	27	1
Vârstă
15-24	68	7	23	2
25-39	63	10	27	0
40-54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Educație (sfârșitul)
15.	51	11	35	3
16-19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Încă mai studiază	73	6	20	1
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	63	10	26	1
Manageri	76	7	17	0
Alte gulere albe	63	9	27	1
Lucrători manuali	54	13	32	1
Persoane de casă	48	10	40	2
Șomeri	58	10	30	2
Pensionar	60	10	28	2
Studenți	73	6	20	1
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	43	18	36	3
Din când în când	52	12	35	1
Aproape niciodată/niciodată	70	7	22	1
Imaginea UE
Total „pozitiv”	89	2	9	0
Neutră	46	8	45	1
Total „negativ”	16	41	41	2

Două treimi dintre cetățeni (66 %) declară că este important pentru ei ca țara lor să fie un stat membru al UE (-4 puncte procentuale din aprilie-mai 2022).25 Respondenților li s-a cerut să utilizeze o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc important”, iar 10 înseamnă „extrem de important”. În această analiză, „important” include cei care dau un scor de 7-10, „nu este important” un scor de 1-4 și „moderat de important” un scor de 5 sau 6. Aproximativ unul din zece (11 %, + 2 pp) consideră că nu este important și puțin peste unul din cinci (22 %, + 2 pp) este neutru. Cu toate acestea, începând din toamna anului 2021, aceasta reprezintă o creștere netă (+ 5 puncte procentuale) a procentului de cetățeni care spun că este important ca țara lor să fie un stat membru al UE atunci când aproape un sfert au fost neutri (24 %, -2 pp) și 14 % (-3 puncte procentuale) au declarat că nu este important.

(Oct/Nov 2022 – apr/mai 2021) Total „Nu este important” (1-4) 11 (+ 2) Total „Neutral” (5-6) 22 (+ 2) Nu știu 1 (=) Total „Important” (7-10) 66 (-4) QA8 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (ȚARA NOASTRĂ) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10 unde 1 înseamnă „nu este deloc important”, iar 10 înseamnă „extrem de important”? (% – UE-27) Majoritatea respondenților din fiecare stat membru afirmă că este important ca țara lor să fie membră a UE, deși proporțiile variază considerabil: de la 89 % în Luxemburg, 83 % în Irlanda și 82 % atât în Lituania, cât și în Malta, la 48 % în Slovacia și 54 % în Bulgaria, Cipru și România. Cehia (21 %) este singura țară în care unul din cinci declară că nu este important pentru ei ca țara lor să fie membră a UE.

În țările de sud-est, cum ar fi Cipru, România și Bulgaria, precum și în unele țări din Europa de Est, cum ar fi Cehia și Slovacia, importanța ca țările respondente să fie un stat membru al UE este mai puțin marcată decât în alte țări. Respondenții din țările din zonele nordice ale Europei sunt mai predispuși să considere că apartenența țării lor la UE este importantă.

Legenda hărții QA8 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (ȚARA NOASTRĂ) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10 unde 1 înseamnă „nu este deloc important”, iar 10 înseamnă „extrem de important”? — Total „Important (7-10) (%) Sondajul anterior (aprilie-mai 2022) a raportat unele creșteri semnificative ale proporțiilor care consideră că apartenența țării lor la UE este importantă. De atunci, constatările pentru fiecare țară în parte au devenit mai negative sau au rămas stabile.

În 14 țări, importanța aderării a scăzut cu cel puțin trei puncte procentuale, cea mai mare fiind înregistrată în Portugalia (75 %, -10 pp), Estonia (62 %, -9 puncte procentuale), Belgia (66 %, -8 pp) și Slovenia (59 %, -8 pp). S-au înregistrat mici creșteri în două țări: Luxemburg (89 %, + 3 puncte procentuale) și Suedia (73 %, + 3 puncte procentuale).

Cu toate acestea, încomparație cu perioada anterioară invaziei Ucrainei de către Rusia, în toamna anului 2021, o scădere netă este înregistrată numai în Slovenia (-4 puncte procentuale), cu o creștere netă în total 20 de state membre, cea mai mare fiind în Lituania (+ 20 pp), Malta (+ 18 pp) și Luxemburg (+ 17 puncte procentuale).

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA8 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (ȚARA NOASTRĂ) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10 unde 1 înseamnă „nu este deloc important”, iar 10 înseamnă „extrem de important”? (% – total „Important) Analiza socio-demografică arată că majoritatea din fiecare grup afirmă că este important pentru ei ca țara lor să fie membră a UE, dar aceste puncte de vedere sunt susținute mai puternic de cei cu niveluri de învățământ superior și cu mai puține dificultăți financiare. Acest lucru reflectă rezultatele întrebării anterioare în care aceste grupuri erau mai susceptibile să creadă că apartenența țării lor la UE este un lucru bun.

Mai exact, aproximativ trei sferturi (76 %) dintre cei care au absolvit studii cu vârsta de cel puțin 20 de ani consideră că apartenența țării lor la UE este importantă, în comparație cu 62 % care au absolvit între 16 și 19 ani și 53 % care au absolvit vârsta de 15 ani sau mai puțin. Dintre grupurile socio-ocupaționale, managerii (79 %) și studenții (77 %) sunt cei mai susceptibili să spună că apartenența la UE este importantă, în special în comparație cu persoanele casnice (53 %).

Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor (73 %) sunt mai predispuși să spună că este important pentru ei că țara lor este membră a UE, în comparație cu cei care au probleme din când în când (60 %) sau de cele mai multe ori (48 %).

Există unele variații pe grupe de vârstă, persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (71 %) cel mai probabil să spună că apartenența țării lor la UE este importantă (față de 65 % dintre cei cu vârsta de 55 de ani).

Nu este surprinzător că nouă din zece (90 %) respondenți cu o imagine pozitivă a UE spun că apartenența țării lor este importantă pentru ei, în comparație cu 23 % dintre cei cu o imagine negativă.

QA8 Cât de important este pentru dumneavoastră ca (ȚARA NOASTRĂ) să fie un stat membru al Uniunii Europene? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10 unde 1 înseamnă „nu este deloc important”, iar 10 înseamnă „extrem de important”? (% – UE)

Total „Important”	Total „Neutral”	Total „Nu este important”	Nu știu
UE27	66	22	11	1
Vârstă
15-24	71	20	7	2
25-39	68	21	11	0
40-54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Educație (sfârșitul)
15.	53	30	14	3
16-19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Încă mai studiază	77	17	4	2
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	68	18	13	1
Manageri	79	15	6	0
Alte gulere albe	69	21	10	0
Lucrători manuali	60	26	13	1
Persoane de casă	53	33	12	2
Șomeri	58	26	14	2
Pensionar	65	22	12	1
Studenți	77	17	4	2
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	48	30	19	3
Din când în când	60	27	12	1
Aproape niciodată/niciodată	73	18	8	1
Imaginea UE
Total „pozitiv”	90	9	1	0
Neutră	53	36	9	2
Total „negativ”	23	30	46	1

Reflectând opiniile lor cu privire la apartenența la UE ca fiind un lucru bun, peste șapte din zece cetățeni ai UE (72 %, nicio schimbare din noiembrie-decembrie 2021) consideră că, în ansamblu, țara lor a beneficiat de pe urma apartenenței la UE. Puțin peste unul din cinci (22 %, -1 pp) declară că țara lor nu a beneficiat de statutul său de membru.

Beneficii Nu beneficiază Nu știu QA9 Luând totul în considerare, ați spune că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE? (% – UE)

În fiecare stat membru al UE, mai mult de jumătate dintre respondenți spun că țara lor a beneficiat de statutul de membru al UE, iar acest lucru se aplică pentru mai mult de nouă din zece respondenți din Malta (95 %), Irlanda (92 %), Luxemburg și Lituania (ambele cu 91 %). Această proporție este cea mai scăzută în Austria (55 %), urmată de Bulgaria (60 %), Italia (61 %) și Franța (63 %). Austria are cea mai mare proporție dintre cei care cred că țara lor nu a beneficiat de apartenența la UE (38 %).

Constatările pentru fiecare stat membru au rămas în cea mai mare parte stabile din noiembrie-decembrie 2021. Doar șase state membre înregistrează o modificare de cel puțin trei puncte procentuale în proporția care afirmă că țara lor a beneficiat de apartenența la UE. În trei țări, s-a înregistrat o creștere: Malta (95 %, + 6 puncte procentuale), Finlanda (78 %, + 6 puncte procentuale) și Suedia (75 %, + 4 puncte procentuale). Scăderile sunt observate în Irlanda (92 %, -3 puncte procentuale), Croația (80 %, -3 pp) și Cipru (68 %, -3 puncte procentuale).

Octombrie/Nov 2022 Noiembrie/Dec 2021 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 QA9 Luând totul în considerare, ați spune că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE? (% – beneficii)

Diferențele socio-demografice le reflectă îndeaproape pe cele deja văzute în legătură cu aspectul dacă apartenența la UE este considerată un lucru bun. Opinia potrivit căreia țara lor a beneficiat de apartenența la UE este cea mai puternică în rândul celor care și-au încheiat studiile la vârsta de 20 de ani sau mai mult (81 %), comparativ cu cei care au părăsit învățământul la vârsta de 15 ani sau mai puțin (60 %).

În funcție de grupul socio-profesional, proporția este cea mai mare în rândul managerilor (84 %) și al studenților (81 %) și cel mai scăzut în rândul persoanelor casnice (59 %). Respondenții care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți cu facturile (77 %) sunt mai predispuși să creadă că țara lor a beneficiat de apartenența la UE, comparativ cu cei care întâmpină dificultăți de cele mai multe ori (55 %).

Se aplică diferența de vârstă familiară, tinerii fiind mai predispuși să vadă beneficiile apartenenței la UE decât persoanele în vârstă (77 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, comparativ cu 68 % dintre persoanele cu vârsta de 55 de ani sau peste).

QA9 Luând totul în considerare, ați spune că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE? (% – UE)

Beneficii	Nu beneficiază	Nu știu
UE27	72	22	6
Vârstă
15-24	77	15	8
25-39	74	21	5
40-54	72	23	5
55+	68	25	7
Educație (sfârșitul)
15.	60	30	10
16-19	67	27	6
20+	81	15	4
Încă mai studiază	81	12	7
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	75	20	5
Manageri	84	14	2
Alte gulere albe	76	20	4
Lucrători manuali	66	29	5
Persoane de casă	59	30	11
Șomeri	65	26	9
Pensionar	67	24	9
Studenți	81	12	7
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	55	36	9
Din când în când	65	28	7
Aproape niciodată/niciodată	77	8	5

Contribuția UE la pace și stabilitate este considerată ca fiind principalul său beneficiu, iar acest lucru a crescut în importanță în ultimul an.

Există trei motive principale pentru care cetățenii consideră că țara lor a beneficiat de apartenența la UE: faptul că UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității (36 %, + 6 puncte procentuale începând din noiembrie-decembrie 2021), că UE îmbunătățește cooperarea dintre țara lor și alte țări ale UE (35 %, + 3 puncte procentuale) și că UE contribuie la creșterea economică a țării lor (30 %, nicio schimbare). În cadrul acestui sondaj, tuturor respondenților li s-a cerut să ia în considerare principalele beneficii ale apartenenței la UE, indiferent dacă țara lor a beneficiat sau nu.

UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (ȚARA NOASTRĂ) și celelalte țări ale UE UE contribuie la creșterea economică în (ȚARA NOASTRĂ) UE oferă oamenilor (NATIONALITATE) un cuvânt de spus mai puternic în lume UE aduce oamenilor (NATIONALITATE) noi oportunități de muncă Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (ȚARA NOASTRĂ) și numărătorii din afara UE UE îmbunătățește nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATEA) UE ajută (ȚARA NOASTRĂ) să combată schimbările climatice UE contribuie la democrație în (ȚARA NOASTRĂ) UE ajută (ȚARA NOASTRĂ) în lupta împotriva terorismului (Naționalitate) oamenii au o influență semnificativă în deciziile luate la nivelul UE În general, sunteți în favoarea UE (SPONTANEOUS) Altele (SPONTANEOUS) Nu știu Octombrie/Nov 2022 QA10ab Indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței sale la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE-27)

Următoarele beneficii cele mai importante ale aderării la UE sunt faptul că UE oferă oamenilor noi oportunități de muncă (23 %, -1 pp) și că UE oferă cetățenilor din țara lor un cuvânt de spus mai puternic în lume (23 %, + 3 puncte procentuale).

Contribuția UE la creșterea economică este clasată pe locul cel mai înalt (sau în comun) ca avantaj al apartenenței la UE în nouă state membre, în timp ce în șapte țări, cel mai înalt răspuns (sau comun) este acela că oferă oamenilor noi oportunități de muncă. Există șapte țări în care contribuția UE la menținerea păcii și la consolidarea securității este clasată pe locul cel mai înalt (sau în comun cel mai ridicat). În șapte țări, beneficiul cel mai ridicat (sau cel mai ridicat) este faptul că UE îmbunătățește cooperarea dintre țara lor și alte state membre. În Polonia, impactul pozitiv al UE asupra nivelului de trai al oamenilor este prestația comună cu cel mai înalt rang.

QA10ab Indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (%)

UE27	SĂ FIE	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	DE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	MT	ROMÂNĂ	ÎN	ROMÂNĂ	PT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	SE
UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (ȚARA NOASTRĂ) și celelalte țări ale UE	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
UE contribuie la creșterea economică în (ȚARA NOASTRĂ)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
UE oferă oamenilor (NATIONALITATE) un cuvânt de spus mai puternic în lume	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
UE aduce oamenilor (NATIONALITATE) noi oportunități de muncă	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (ȚARA NOASTRĂ) și țările din afara UE	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
UE îmbunătățește nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATEA)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
UE ajută (ȚARA NOASTRĂ) să combată schimbările climatice	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
UE contribuie la democrație în (ȚARA NOASTRĂ)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
Uniunea Europeană ajută (ȚARA NOASTRĂ) în lupta împotriva terorismului	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Naționalitate) oamenii au o influență semnificativă în deciziile luate la nivelul UE	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Nu știu	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

Bînainte de a analiza mai detaliat rezultatele țării, este interesant să analizăm principalele beneficii în funcție de faptul dacă respondenții consideră că țara lor a beneficiat sau nu de apartenența sa la UE.

Trei motive apar la o distanță clară față de ceilalți, printre respondenții care cred că țara lor a beneficiat de pe urma apartenenței la UE: că UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității (40 %), că aderarea la UE îmbunătățește cooperarea dintre țara lor și celelalte țări ale UE (38 %) și că UE contribuie la creșterea economică în țara lor (35 %).

Cei care au spus anterior că țara lor nu a beneficiat, împărtășesc două dintre aceleași motive atunci când au fost întrebați de ce oamenii ar crede că țara lor a beneficiat de pe urma aderării, și anume îmbunătățirea cooperării cu alte țări ale UE (27 %) și contribuția UE la pace și securitate (26 %). Contribuția la creșterea economică nu face parte din primele trei răspunsuri; în schimb, beneficiile care se situează pe locul al treilea în clasament sunt noile oportunități de muncă pentru cetățenii lor și că UE le oferă cetățenilor din țara lor un cuvânt de spus mai puternic în lume (ambele 19 %).

Trecând la analiza detaliată de țară, constatăm că respondenții din Țările de Jos (48 %), Suedia și Germania (ambele 47 %) sunt cel mai probabil să menționeze contribuția UE la menținerea păcii și consolidarea securității, în timp ce acest beneficiu este cel mai puțin probabil să fie menționat în Irlanda (19 %) și Malta (21 %).

Contribuția UE la cooperarea dintre statele membre este evidențiată de peste jumătate dintre respondenții din Suedia (72 %), Țările de Jos (65 %), Danemarca (59 %) și Finlanda (57 %). Acest lucru este cel mai puțin probabil să fie văzut ca un beneficiu al calității de membru de către respondenții din Irlanda (20 %), România și Polonia (ambele 22 %).

Contribuția UE la creșterea economică este considerată un avantaj important al aderării la UE în Malta (49 %), Irlanda (48 %) și Lituania (44 %). Acest lucru este cel mai puțin probabil să fie văzut ca un beneficiu al calității de membru de către respondenții din Italia (21 %) și Franța (23 %).

Analiza arată, de asemenea, unele cifre mari pentru alte beneficii. Contribuția UE la noile oportunități de muncă este menționată de 53 % în Bulgaria, 51 % în Ungaria și 43 % în Slovacia. O mare parte din Grecia (39 %) afirmă că UE oferă cetățenilor din țara lor un cuvânt de spus mai puternic în lume. În Irlanda, 40 % spun că un beneficiu al apartenenței la UE este că îmbunătățește nivelul de trai al oamenilor.

La nivel de țară, au existat unele schimbări importante începând din noiembrie-decembrie 2021 în proporțiile care menționează diverse beneficii ale apartenenței la UE.

În majoritatea țărilor, este mai probabil ca contribuția UE la menținerea păcii și la consolidarea securității să fie menționată în prezent decât în noiembrie-decembrie 2021. Cele mai mari creșteri pot fi observate în Letonia (41 %, + 16 puncte procentuale), Lituania (43 %, + 15 pp), Țările de Jos (48 %, + 13 puncte procentuale) și Estonia (38 %, + 12 puncte procentuale). Ungaria este singura țară care înregistrează o scădere față de noiembrie-decembrie 2021 (27 %, -3 puncte procentuale).

În 13 țări, s-a înregistrat o creștere a proporției menționând contribuția UE la cooperarea dintre statele membre. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Estonia (30 %, + 7 puncte procentuale), Spania (30 %, + 7 puncte procentuale) și Suedia (72 %, + 7 puncte procentuale). Patru state membre înregistrează o scădere a proporției care afirmă că aderarea la UE asigură cooperarea între statele membre: Letonia (32 %, -9 puncte procentuale), Slovenia (29 %, -6 puncte procentuale), Grecia (35 %, -5 puncte procentuale) și Malta (23 %, -3 puncte procentuale).

În 11 țări, din noiembrie-decembrie 2021 s-a înregistrat o creștere a proporției care afirmă că UE contribuie la creșterea economică a țării lor. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Bulgaria (25 %, + 7 puncte procentuale) și Grecia (27 %, + 7 puncte procentuale). Șase țări înregistrează o scădere, în special Letonia (30 %, -11 puncte procentuale) și Țările de Jos (41 %, -8 puncte procentuale).

Celelalte schimbări majore începând cu noiembrie-decembrie 2021 sunt că respondenții din Malta au mai multe șanse să spună că oamenii au o influență semnificativă în deciziile luate la nivelul UE (20 %, + 11 puncte procentuale), în timp ce cei din Letonia sunt mult mai puțin susceptibili să spună că UE aduce oamenilor noi oportunități de muncă (27 %, -20 pp).

Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (ȚARA NOASTRĂ) și celelalte țări ale UE UE aduce oamenilor (NATIONALITATE) noi oportunități de muncă UE contribuie la creșterea economică în (ȚARA NOASTRĂ) UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității UE îmbunătățește nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATEA) QA10ab Indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 răspunsuri) (% – Cel mai menționat răspuns în funcție de țară)

Din punct de vedere socio-demografic, rezultatele sunt, în general, consecvente între diferitele grupuri. Două dintre beneficii prezintă diferențe în funcție de nivelul de educație și de poziția financiară: îmbunătățirea cooperării dintre statele membre și beneficiile creșterii economice. Aceste beneficii sunt mai susceptibile de a fi menționate de cei care au rămas mai mult în educație și de cei care nu au niciodată sau rareori dificultăți în a plăti facturile. În schimb, rolul UE în lupta împotriva terorismului este menționat mai frecvent de respondenții mai puțin educați și de cei care întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori.

QA10ab Indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE)

UE contribuie la menținerea păcii și la consolidarea securității	UE contribuie la creșterea economică (țara noastră)	Calitatea de membru al UE îmbunătățește cooperarea dintre (țara noastră) și celelalte țări ale UE	Aderarea la UE îmbunătățește cooperarea dintre (țara noastră) și țările din afara UE	UE oferă oamenilor (NATIONALITATE) un cuvânt de spus mai puternic în lume	UE ajută (țara noastră) în lupta împotriva terorismului	UE ajută (țara noastră) să combată schimbările climatice	UE aduce oamenilor (NATIONALITATE) noi oportunități de muncă	Nu știu
UE27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Educație (sfârșitul)
15.	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16-19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Încă mai studiază	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Din când în când	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Aproape niciodată/niciodată	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Respondenților li s-a cerut, de asemenea, să se gândească la motivele pentru care este posibil ca țara lor să nu fi beneficiat de statutul de membru al UE, indiferent de propriile lor opinii cu privire la acest subiect. Principalele motive pentru care cetățenii consideră că țara lor nu a beneficiat de apartenența la UE sunt faptul că cetățenii naționali au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE (34 %, + 4 puncte procentuale din noiembrie/decembrie 2021) și că aspectele care sunt importante pentru țara lor sunt abordate cel mai bine la nivel național (30 %, + 2 puncte procentuale).

Unul din patru afirmă că guvernul național are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE (25 %, + 3 puncte procentuale), în timp ce unul din cinci afirmă că economia țării lor s-ar putea descurca mai bine în afara UE (20 %, + 4 puncte procentuale) și că apartenența la UE subminează controlul frontierelor externe ale țării lor (20 %, + 1 pp).

Aceste răspunsuri reflectă o dezbatere mai generală cu privire la oportunitatea luării deciziilor politice la nivelul UE sau la nivel național. În raportul nostru privind provocările-cheie din Times26 Principalele provocări în timpurile noastre, Eurobarometru special 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 , opinia majoritară a fost că diferitele domenii de politică ar trebui tratate în mod egal la nivelul UE și la nivel național. Pentru multe domenii de politică, respondenții au fost mai predispuși să spună că problema ar trebui abordată la nivelul UE decât la nivel național; printre acestea s-au numărat combaterea terorismului, migrația și refugiații, mediul și schimbările climatice, politica de securitate și apărare și politica energetică. Problemele cu care cetățenii ar fi dorit mai degrabă să fie abordate la nivel național decât la nivelul UE au fost sănătatea, ocuparea forței de muncă și protecția socială.

Noiembrie/Dec 2021 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 (Naționalitate) oamenii au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE Problemele care sunt importante pentru oamenii (NATIONALITATE) sunt abordate cel mai bine la nivel național Guvernul țării noastre are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE Economia tarii noastre s-ar putea descurca mai bine daca ar fi in afara UE A fi membru al UE subminează controlul frontierelor extemale ale țării noastre UE scade nivelul de trai al populației (NATIONALITY) Calitatea de membru al UE face (ȚARA NOASTRĂ) mai vulnerabilă la efectele negative ale globalizării UE pune în pericol locurile de muncă ale oamenilor (NATIONALITATE) Vocea țării noastre în lume este diluată de a fi membru al UE A fi membru al UE pune mai mult în pericol (ȚARA NOASTRĂ) în ceea ce privește menținerea păcii și securității în (ȚARA NOASTRĂ) A fi membru al UE este rău pentru democrație în (ȚARA NOASTRĂ) În general, sunteți împotriva UE (spontană) Altele (spontanee) Nu știu QA11ab Încă indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că nu au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE-27)

În 17 state membre, cel mai frecvent (sau comun) motiv pentru care țara lor nu a beneficiat de apartenența la UE este faptul că cetățenii naționali au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE. În 10 țări, cel mai înalt (sau comun)motiveste că problemele importante sunt abordate cel mai bine la nivel național.

În Italia, motivul dat cel mai frecvent este că guvernul național are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE, în timp ce principalul motiv în Franța este că UE scade nivelul de trai al cetățenilor naționali.

QA11ab Încă indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că nu au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (%)

UE27	SĂ FIE	ROMÂNĂ	CZ	ROMÂNĂ	DE	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	LT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	MT	ROMÂNĂ	ÎN	ROMÂNĂ	PT	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	ROMÂNĂ	SE
(Naționalitate) oamenii au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Problemele care sunt importante pentru oamenii (NATIONALITATE) sunt abordate cel mai bine la nivel național	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
Guvernul țării noastre are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
Economia țării noastre s-ar putea descurca mai bine dacă ar fi în afara UE	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
A fi membru al UE subminează controlul frontierelor externe ale țării noastre	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
UE scade nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATE)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Calitatea de membru al UE face (ȚARA NOASTRĂ) mai vulnerabilă la efectele negative ale globalizării	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
UE pune în pericol locurile de muncă ale oamenilor (NATIONALITATE)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
Vocea țării noastre în lume este diluată prin faptul că este membră a UE	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
A fi membru al UE pune mai mult în pericol ( ȚARA NOASTRĂ) în ceea ce privește menținerea păcii și securității în (ȚARA NOASTRĂ)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
A fi membru al UE este rău pentru democrație în (ȚARA NOASTRĂ)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Nu știu	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Încă o dată, este util să facem o comparație a motivelor pentru care este posibil ca țara să nu fi beneficiat de apartenența la UE, între cei care cred că țara lor a beneficiat și cei care cred că nu a beneficiat.

Printre cei care cred că țara lor a beneficiat, principalele trei motive sunt faptul că cetățenii naționali au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE (34 %), aspectele importante pentru cetățenii naționali sunt abordate cel mai bine la nivel național (32 %), iar guvernele statelor membre au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE (26 %).

Pentru cei care cred că țara lor nu a beneficiat, principalele motive se încadrează în două grupuri: Pe de o parte, există motivele lipsei de influență a cetățenilor (34 %) și a guvernelor naționale (25 %) în deciziile UE. În al doilea grup, o opinie comună este că UE reduce nivelul de trai al cetățenilor naționali (29 %), economia națională s-ar putea descurca mai bine dacă în afara UE (27 %) și problemele importante pentru cetățenii naționali sunt abordate cel mai bine la nivel național (26 %).

Trecând la analiza de țară, vedem că, în întreaga UE, principalul motiv pentru care oamenii cred că țara lor nu a beneficiat de apartenența la UE este că cetățenii naționali au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE. Mai mult de jumătate dintre respondenții din Suedia (55 %), Danemarca (52 %) și Țările de Jos (51 %) menționează acest lucru, dar nu mai mult de un sfert în Portugalia (20 %) și Franța (25 %).

Mai mult de jumătate dintre respondenții din Suedia (54 %) și Țările de Jos (53 %) spun că problemele importante sunt abordate cel mai bine la nivel național, iar acest lucru este menționat și de o proporție mare în Finlanda (45 %), Cehia (43 %) și Grecia (41 %).

Respondenții din Grecia (40 %), Cipru (36 %), Cehia și România (ambele 35 %) sunt cei mai susceptibili să spună că guvernul național are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE.

Opinia potrivit căreia economia țării lor s-ar putea descurca mai bine în afara UE este dată de o proporție relativ mare în Suedia (32 %), în timp ce respondenții din Austria (29 %) sunt cei mai susceptibili să spună că apartenența la UE subminează controlul frontierelor externe ale țării lor.

(Naționalitate) oamenii au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE UE scade nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATE) Problemele care sunt importante pentru oamenii (NATIONALITATE) sunt abordate cel mai bine la nivel național Guvernul țării noastre are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE QA11ab Încă indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că nu au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Max. 3 răspunsuri) (% – Cel mai menționat răspuns în funcție de țară)

La nivel de țară, au existat unele modificări începând din noiembrie-decembrie 2021 în proporțiile care menționează diverse motive pentru care aderarea la UE nu este un beneficiu pentru țara lor.

Proporția care afirmă că ncetățeni ationali au o influență foarte mică asupra deciziilor luate la nivelul UE a crescut în 13 state membre, în special în Cipru (46 %, + 11 puncte procentuale) și în Spania (31 %, + 10 puncte procentuale). Aceasta a scăzut în șapte țări, cele mai mari scăderi fiind înregistrate în Letonia (45 %, -22 pp) și Malta (26 %, -9 puncte procentuale).

Proporția care afirmă că problemele importante sunt abordate cel mai bine la nivel național a crescut în 15 țări. Cele mai mari creșteri se înregistrează în Croația (37 %, + 10 puncte procentuale), Cehia (43 %, + 9 puncte procentuale) și Ungaria (37 %, + 8 puncte procentuale). Cea mai mare scădere poate fi observată în Slovenia (21 %, -7 puncte procentuale).

Respondenții au mai multe șanse să spună că guvernul național are o influență foarte mică asupra deciziilor luate la nivelul UE în Bulgaria (33 %, + 8 puncte procentuale), Spania (28 %, + 8 puncte procentuale) și Ungaria (32 %, + 7 puncte procentuale), în timp ce proporția a scăzut semnificativ în Letonia (28 %, -19 pp).

Există și alte schimbări majore în ceea ce privește elementele individuale. Respondenții sunt mai predispuși să spună că apartenența la UE pune țara lor în pericol în ceea ce privește menținerea păcii și securității în Luxemburg (16 %, + 11 pp) și Portugalia (19 %, + 10 puncte procentuale). În Malta se înregistrează o creștere a proporției care afirmă că economia țării lor ar putea fi mai bună în afara UE (21 %, + 10 puncte procentuale). În cele din urmă, în Letonia s-a înregistrat o scădere a proporției care spune că apartenența la UE face ca țara lor să fie mai vulnerabilă la efectele negative ale globalizării (11 %, -11 puncte procentuale).

În analiza socio-demografică, constatările sunt foarte coerente între diferitele grupuri.

Există unele diferențe în funcție de nivelul de educație: respondenții mai bine educați sunt mai predispuși să spună că cetățenii naționali au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE (36 % dintre cei care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau peste 30 % dintre cei care au plecat până la vârsta de 15 ani) și că problemele care sunt importante pentru țara lor sunt abordate cel mai bine la nivel național (34 % față de 26 %). În plus, persoanele care întâmpină dificultăți în a plăti facturile de cele mai multe ori sunt mai susceptibile să spună că UE scade nivelul de trai al oamenilor (27 % față de 15 % dintre cei care nu întâmpină niciodată sau rareori dificultăți).

Q11ab Încă indiferent dacă credeți că (ȚARA NOASTRĂ) a beneficiat sau nu de pe urma apartenenței la UE, care dintre următoarele sunt principalele motive pentru care oamenii cred (ȚARA NOASTRĂ) că nu au beneficiat de pe urma apartenenței la UE? În primul rând? Și apoi? (Maximum 3 răspunsuri) (% – UE)

A fi membru al UE pune mai mult în pericol (ȚARA NOASTRĂ) în ceea ce privește menținerea păcii și securității în (ȚARA NOASTRĂ)	Economia tarii noastre s-ar putea descurca mai bine daca ar fi in afara UE	Problemele care sunt importante pentru oamenii (NATIONALITATE) sunt abordate cel mai bine la nivel național	A fi membru al UE subminează controlul frontierelor externe ale țării noastre	(Naționalitate) oamenii au foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE	Guvernul țării noastre are foarte puțină influență asupra deciziilor luate la nivelul UE	UE scade nivelul de trai al oamenilor (NATIONALITATE)	Nu știu
UE27	11	20	30	20	34	25	17	11
Educație (sfârșitul)
15.	10	20	26	20	30	25	16	14
16-19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Încă mai studiază	12	20	29	20	32	23	13	13
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	12	23	29	17	31	26	27	9
Din când în când	13	20	28	21	33	26	18	10
Aproape niciodată/niciodată	10	19	32	20	35	25	15	11

V. ÎNCĂLZIRE: INTERESUL CETĂȚENILOR FAȚĂ DE UE ȘI URMĂTOARELE ALEGERI EUROPENE

Ultimulsău capitol din raport discută interesul cetățenilor și participarea la procesele democratice europene. Aceasta începe prin evaluarea opiniilor cetățenilor cu privire la democrația în UE și a opiniilor acestora cu privire la importanța vocii lor. În general, cetățenii rămân pozitivi față de modul în care funcționează democrația în UE, chiar dacă există incertitudini cu privire la „vocea mea contează în UE și în țara mea”. Capitolul se concentrează apoi asupra interesului cetățenilor față de politica europeană și asupra măsurii în care aceștia obțin informații și urmăresc politica în UE.

Accentul se pune apoi pe alegerile pentru Parlamentul European din 2024, explorând cunoștințele cetățenilor, interesul și probabilitatea de a vota. Este încurajator faptul că deja mai mult de jumătate dintre cetățenii UE declară că sunt interesați de următoarele alegeri europene, iar două treimi spun că vor vota.

5.1 Interesul în afacerile UE

După cum se vede în capitolul anterior, democrația este considerată cea mai importantă valoare pe care Parlamentul European trebuie să o apere. În acest context, este liniștitor faptul că majoritatea absolută a cetățenilor continuă să fie mulțumiți de democrația din UE și din propria țară, deși satisfacția generală cu privire la modul în care funcționează democrația în UE și la nivel național a scăzut din aprilie-mai 2022. Aproape șase din zece cetățeni (54 %) declară că sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE (-5 puncte procentuale), în timp ce 40 % (+ 4 puncte procentuale) nu sunt mulțumiți. În ceea ce privește nivelul național, puțin sub șase din zece respondenți (56 %, -4 pp) sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația la nivel național, în timp ce mai mult de patru din zece respondenți (42 %, + 4 puncte procentuale) declară că nu sunt mulțumiți.

Total „Satisfăcut” – Țara noastră Total „satisfăcut” – UE Total „nemulțumit” – Țara noastră Total „nemulțumit” – UE Nu știu – țara noastră Nu știu – UE SD18ab În ansamblu, sunteți foarte satisfăcuți, destul de mulțumiți, nu foarte mulțumiți sau deloc mulțumiți de modul în care funcționează democrația (ȚARA NOASTRĂ)? Și cum rămâne cu modul în care funcționează democrația în UE? (% – UE)

După cum s-a observat și în alte chestiuni, schimbarea negativă din aprilie-mai 2022 a inversat creșterea înregistrată în ultimele șase luni, astfel încât ratingurile atât la nivelul UE, cât și la nivel național sunt acum similare cu cele din urmă, când 53 % dintre cetățeni au fost mulțumiți de democrația din UE și aproape șase din zece (57 %) au fost mulțumiți de democrația din țara lor.

În toate țările, cu excepția a patru țări, majoritatea respondenților sunt mulțumițide modul în care democrația funcționează în UE, cu cele mai mari proporții observate în Irlanda, Danemarca (ambele 78 %), Luxemburg (76 %), Malta (72 %) și Portugalia (70 %). În trei state membre, nemulțumirea este opinia majorității: Grecia (61 % nemulțumită), Slovacia și Cipru (ambele 52 %). În Franța, există proporții egale care sunt satisfăcute și nemulțumite (ambele 45 %). Malta are o proporție foarte ridicată, care este „foarte satisfăcută” (38 %), în timp ce Grecia este singura țară în care cel puțin una din cinci nu este „satisfăcută” (26 %).

După cum s-a observat și în alte chestiuni, schimbarea negativă din aprilie-mai 2022 a inversat creșterea înregistrată în ultimele șase luni, astfel încât ratingurile atât la nivelul UE, cât și la nivel național sunt acum similare cu cele din urmă, când 53 % dintre cetățeni au fost mulțumiți de democrația din UE și aproape șase din zece (57 %) au fost mulțumiți de democrația din țara lor.

În toate țările, cu excepția a patru țări, majoritatea respondenților sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE, cu cele mai mari proporții observate în Irlanda, Danemarca (ambele 78 %), Luxemburg (76 %), Malta (72 %) și Portugalia (70 %). În trei state membre, nemulțumirea este opinia majorității: Grecia (61 % nemulțumită), Slovacia și Cipru (ambele 52 %). În Franța, există proporții egale care sunt satisfăcute și nemulțumite (ambele 45 %). Malta are o proporție foarte ridicată, care este „foarte satisfăcută” (38 %), în timp ce Grecia este singura țară în care cel puțin una din cinci nu este „satisfăcută” (26 %).

Total „satisfăcut” Total „nemulțumit” Nu știu SD18b Și ce zici de modul în care funcționează democrația în UE? (%)

Satisfacția cu privire la modul în care funcționează democrația la nivel național variază foarte mult în întreaga UE. Satisfacția este opinia majoritară în 17 țări, cele mai ridicate niveluri de satisfacție observate în Danemarca (89 %), Luxemburg (85 %), Irlanda (84 %), Finlanda (83 %) și Suedia (82 %). În celelalte zece țări majoritatea sunt nemulțumiți, cu cele mai ridicate niveluri de nemulțumire în Slovacia (68 %), Grecia (65 %), Bulgaria (63 %), Croația (60 %) și Cipru (59 %). În Bulgaria (27 %), Grecia (26 %) și Slovacia (20 %) cel puțin una din cinci nu sunt „satisfăcute”.

Satisfacția față de modul în care funcționează democrația la nivel național este cea mai ridicată în regiunile nordice ale Europei și tinde să fie mai scăzută în zonele estice și sudice.

Legenda hărții SD18a În ansamblu, sunteți foarte satisfăcuți, destul de mulțumiți, nu foarte mulțumiți sau deloc mulțumiți de modul în care funcționează democrația (ȚARA NOASTRĂ)? (% – total „Satisfăcut”)

Analiza socio-demografică arată același model de satisfacție față de democrație, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu tinerii cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani, cu cei care au rămas cel mai mult în educație, cu studenții și managerii și cu cele mai puține dificultăți financiare, cu cele mai multe șanse de a fi satisfăcute. De exemplu, 60 % dintre cei cu cele mai mici dificultăți financiare sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE, în comparație cu 32 % care se confruntă cu cele mai mari dificultăți.

Același model poate fi văzut și cu cei care au o imagine pozitivă a UE sau a Parlamentului European, atât la nivel național, cât și la nivelul UE. De exemplu, 82 % dintre respondenții cu o imagine pozitivă a Parlamentului European spun că sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în UE, în comparație cu 18 % cu o imagine negativă a acesteia.

În plus, cei care sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația la un nivel sunt mult mai probabil să fie mulțumiți de modul în care funcționează la celălalt nivel. De exemplu, 84 % dintre cei care sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația în țara lor sunt, de asemenea, mulțumiți la nivelul UE, în timp ce 77 % dintre cei care nu sunt mulțumiți la nivel național sunt, de asemenea, nemulțumiți la nivelul UE.

SD18 În ansamblu, sunteți foarte mulțumiți, destul de mulțumiți, nu foarte mulțumiți sau deloc mulțumiți de modul în care funcționează democrația în...? (%-UE)

Țara noastră	UE
Total „satisfăcut”	Total „nemulțumit”	Total „satisfăcut”	Total „nemulțumit”
UE 27	56	42	54	40
Sex
Bărbat	58	41	55	41
Femeie	54	43	52	41
Vârstă
15-24	62	33	62	28
25-39	56	43	56	40
40-54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Educație (sfârșitul)
15.	49	48	43	48
16-19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Încă mai studiază	63	32	65	27
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	54	44	53	43
Manageri	67	32	66	32
Alte gulere albe	57	42	59	37
Lucrători manuali	50	48	49	47
Persoane de casă	48	48	42	47
Șomeri	45	54	46	48
Pensionar	57	41	50	42
Studenți	63	32	65	27
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	32	66	32	61
Din când în când	51	47	49	45
Aproape niciodată/niciodată	62	36	60	35
Satisfacția față de democrația în UE
Mulțumit	84	16	100
Nemulțumită	22	77	100
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	74	25	82	16
Neutră	53	44	48	44
Negativă	28	71	18	78

Proporția cetățenilor care sunt de acord că vocea lor contează în UE a scăzut din aprilie-mai 2022 (47 %, -6 puncte procentuale). Aceasta înseamnă că acordul nu mai este opinia majorității, rezultatele revenind la nivelurile observate în 2020 și 2021, în urma unei schimbări pozitive (+ 10 puncte procentuale) în perioada noiembrie-decembrie 2021 și aprilie-mai 2022. Proporția care nu este de acord a crescut din aprilie-mai 2022 și este în prezent de 49 % (+ 6 puncte procentuale).

Total „de acord” Total „nu sunt de acord” Nu știu D72.1 În ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în UE (% – UE)

În 12 state membre, majoritatea respondenților sunt de acord cu numărul lor de voturi în UE, cele mai ridicate niveluri înregistrate în Suedia (80 %), Danemarca (78 %), Malta (71 %) și Țările de Jos (68 %). În celelalte 15 țări, majoritatea nu sunt de acord, cele mai ridicate niveluri de dezacord fiind înregistrate în Estonia (79 %), Cipru (74 %) și Grecia (73 %).

Proporția care este de acord că vocea lor contează în UE a crescut în doar trei state membre: Suedia (80 %, + 6 puncte procentuale), Țările de Jos (68 %, + 6 puncte procentuale) și Malta (71 %, + 3 puncte procentuale). Acordul a scăzut în 16 state membre, cu scăderi de cel puțin 10 puncte procentuale în Spania (38 %, -11 pp), Franța (41 %, -11 puncte procentuale) și Cipru (23 %, -10 pp). Acordul a rămas stabil în celelalte opt țări.

Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 D72.1 În ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în UE (% – Total „Sunt de acord”)

Reflectând scăderea observată la nivelul UE, proporția celor care sunt de acord că vocea lor contează în țara lor a scăzut cu cinci puncte procentuale, ajungând la 60 %. Proporția celor care nu sunt de acord a crescut cu patru puncte, ajungând la 37 %. Aceste schimbări inversează schimbarea pozitivă între noiembrie și decembrie 2021 și aprilie-mai 2022, astfel încât rezultatele sunt acum identice cu cele observate în urmă cu un an.

Total „de acord” Total „nu sunt de acord” Nu știu D72.2 În ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE)

În 18 state membre majoritatea sunt de acord cu numărul lor de voturi în țara lor, această opinie fiind susținută de cel puțin opt din zece în Suedia (97 %), Danemarca (93 %), Finlanda (85 %), Țările de Jos (84 %) și Malta (81 %). În restul de nouă țări, majoritatea nu consideră că vocea lor contează, cu cele mai ridicate niveluri în Grecia (68 %), Lituania (66 %) și Cipru (63 %).

Comparativ cu perioada aprilie-mai 2022, respondenții din 16 țări sunt mai puțin susceptibili să convină asupra numărului lor de voci în țara lor, cele mai mari scăderi înregistrate în Lituania (29 %, -11 puncte procentuale), România (41 %, -10 pp), Franța (61 %, -9 pp) și Portugalia (56 %, -9 puncte procentuale). Acordul a crescut în patru state membre: Bulgaria (55 %, + 3 puncte procentuale), Letonia (46 %, + 3 puncte procentuale), Finlanda (85 %, + 3 puncte procentuale) și Suedia (97 %, + 3 puncte procentuale). Acordul a rămas stabil în celelalte șapte țări.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 D72.2 În ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE) Analiza socio-demografică arată că cea mai mare variație apare în ceea ce privește educația și situația financiară. Cu cât un respondent a rămas mai mult în învățământ, cu atât este mai probabil ca aceștia să fie de acord că vocea lor contează în UE, cu un acord variind de la 55 % în rândul celor care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 20 de ani la 35 % în rândul celor care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 15 ani.

Analiza arată că, în rândul grupurilor socio-profesionale, managerii sunt cei mai susceptibili să convină asupra faptului că vocea lor contează în UE (59 %), în special în comparație cu persoanele casnice (34 %) și cu respondenții șomeri (36 %).

Cu cât respondenții întâmpină mai puține dificultăți financiare, cu atât este mai probabil ca aceștia să fie de acord că vocea lor contează în UE. Dintre cei care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți, 53 % sunt de acord, în timp ce această proporție este mult mai mică (27 %) în rândul celor care au dificultăți de cele mai multe ori.

Respondenții care urmează politica UE sunt mai susceptibili să fie de acord că vocea lor contează în UE (57 % față de 35 % dintre cei care nu respectă politica UE).

D72.1 Tîn ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în UE (% – UE)

Total „de acord”	Total „nu sunt de acord”
UE27	47	49
Educație (sfârșitul)
15.	35	60
16-19	45	51
20+	55	42
Încă mai studiază	50	43
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	46	51
Manageri	59	38
Alte gulere albe	51	46
Lucrători manuali	44	S2
Persoane de casă	34	62
Șomeri	36	58
Pensionar	46	49
Studenți	50	43
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	27	68
Din când în când	42	54
Aproape niciodată/niciodată	53	43
Urmăriți politica europeană
Urmărește	57	41
Nu urmați	35	59

În analiza socio-demografică, respondenții care au absolvit o educație cu vârsta de cel puțin 20 de ani sunt mai susceptibili de a fi de acord că vocea lor contează în țara lor (68 %), comparativ cu cei care au absolvit studiile în vârstă de 15 ani sau mai tineri (47 %). În rândul grupurilor socio-profesionale, managerii sunt cei mai susceptibili de a fi de acord (75 %), în timp ce persoanele casnice și respondenții șomeri sunt cel mai puțin probabil să fie de acord (ambele 46 %).

Cu cât un respondent întâmpină mai puține dificultăți financiare, cu atât este mai probabil ca aceștia să fie de acord că vocea lor contează în țara lor. Dintre cei care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți, 68 % sunt de acord, în timp ce acordul este de 36 % în rândul celor care au dificultăți de cele mai multe ori.

Respondenții care urmează politica UE sunt mai susceptibili să fie de acord că vocea lor contează în țara lor (69 % față de 49 % dintre cei care nu respectă politica UE).

Există o suprapunere considerabilă între cele două întrebări. Respondenții care sunt de acord că vocea lor contează în UE în cea mai mare parte sunt de acord (în 93 % din cazuri) că vocea lor contează și în propria țară.

D72.2 În ce măsură sunteți de acord sau sunteți de acord cu fiecare dintre următoarele afirmații? Vocea mea contează în (ȚARA NOASTRĂ) (% – UE)

Total „de acord”	Total „nu sunt de acord”
UE27	60	37
Educație (sfârșitul)
15.	47	50
16-19	59	39
20+	68	30
Încă mai studiază	59	35
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	57	41
Manageri	75	23
Alte gulere albe	62	37
Lucrători manuali	55	42
Persoane de casă	46	52
Șomeri	46	49
Pensionar	63	34
Studenți	59	35
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	36	61
Din când în când	52	45
Aproape niciodată/niciodată	68	30
Vocea mea contează în UE
Total de acord	93	7
Total dezacord	30	69
Urmăriți politica europeană
Urmărește	69	30
Nu urmați	49	47

Angajamentul față de politica UE a scăzut în ultimele șase luni, 56 % dintre cetățeni (-10 puncte procentuale din aprilie-mai 2022) spunând că urmăresc ceea ce se întâmplă în politica UE. Aproximativ unul din șase (16 %, -5 pp) spun că urmăresc ceea ce se întâmplă de cele mai multe ori, iar 40 % (-5 puncte procentuale) fac acest lucru din când în când. Aproximativ unul din patru (27 %, + 5 puncte procentuale) afirmă că rareori urmăresc ceea ce se întâmplă în politica UE, iar 17 % (+ 5 puncte procentuale) niciodată sau aproape niciodată nu fac acest lucru. Deși aceste constatări reprezintă o scădere începând din aprilie-mai 2022, aceasta urmează unei creșteri între noiembrie 2021 și aprilie-mai 2022, astfel încât rezultatele sunt acum similare cu cele din urmă.

În 19 state membre, majoritatea respondenților urmează politica UE, cele mai ridicate procente fiind înregistrate în Luxemburg (76 %), Țările de Jos (69 %), Germania (68 %), Suedia și Finlanda (ambele cu 64 %). În Lituania, proporții egale „urmează” și „nu urmează” politica UE (ambele 50 %), în timp ce există șapte țări în care doar o minoritate de cetățeni urmează politica UE. Cele mai scăzute proporții care urmează politicii UE sunt înregistrate în Bulgaria, Slovenia (ambele 40 %), Slovacia (44 %) și Estonia (45 %).

Mai mult de un sfert dintre respondenții din Malta (35 %), Luxemburg (27 %) și Germania (26 %) urmăresc politica UE „de cele mai multe ori”, comparativ cu 6 % în Bulgaria și 7 % în fiecare dintre Slovenia, Lituania și România.

În 21 de state membre ale UE, respondenții sunt în prezent mai puțin susceptibili să urmeze politica UE în majoritatea cazurilor decât în urmă cu o jumătate de an, iar în șapte țări scăderea este mai mare de zece puncte procentuale: Polonia (52 %, -20 pp), Bulgaria (40 %, -18 pp), Germania (68 %, -16 pp), Estonia (45 %, -15 pp), Spania (48 %, -14 pp), Lituania (50 %, -12 pp) și Slovenia (40 %, -12 pp). S-au înregistrat mici creșteri în Luxemburg (76 %, + 3 puncte procentuale) și în România (53 %, + 3 puncte procentuale). Rezultatele au rămas stabile în celelalte patru state membre.

(Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) Rar 27 (+ 5) Niciodată sau aproape niciodată 17 (+ 5) Nu știu 0 (=) De cele mai multe ori 16 (-5) Din când în când 40 (-5) QA2 Unii oameni urmăresc ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă au loc alegeri sau nu. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene? (% – UE-27) Analiza socio-demografică se concentrează pe cei care urmăresc politica UE de cele mai multe ori sau din când în când. Aceasta arată că bărbații sunt mai predispuși decât femeile să urmeze politica UE (61 % față de 52 %). Aceasta arată, de asemenea, că oamenii sunt mai predispuși să urmeze politica UE pe măsură ce îmbătrânesc, proporția crescând de la 42 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani la 61 % în rândul persoanelor cu vârsta de peste 55 de ani.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA2 Unii oameni urmăresc ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă au loc alegeri sau nu. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene? (% – total „Următor”)

Cu cât un respondent a rămas mai mult în educație, cu atât este mai probabil ca acesta să urmeze politica UE. Proporția este de 68 % în rândul celor care au rămas în educație până la vârsta de 20 de ani, comparativ cu 45 % în rândul celor care au terminat vârsta de 15 ani sau mai tineri. Există, de asemenea, diferențe mari între grupurile socio-profesionale, proporția care urmează politicii UE variind de la 70 % în rândul managerilor la 38 % în rândul persoanelor casnice.

Cei care se confruntă cu puține dificultăți financiare (61 %) sunt mult mai predispuși să urmeze politica UE decât cei care se confruntă cu dificultăți de cele mai multe ori (44 %).

Respondenții cu o imagine pozitivă a UE sau a Parlamentului European sunt mai susceptibili să urmeze ceea ce se întâmplă în politica UE (68 % și, respectiv, 74 %). Cu toate acestea, există o diferență mică sau deloc în ceea ce privește proporția care urmează politicii UE, atunci când se compară cei a căror imagine a UE sau a Parlamentului European este neutră (47 % în fiecare caz) și cei a căror imagine este negativă (46 % cu o imagine negativă a UE și 49 % dintre cei cu o imagine negativă a Parlamentului European).

QA2 Unii oameni urmăresc ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene, indiferent dacă au loc alegeri sau nu. Alții nu sunt atât de interesați. Ați spune că urmați ceea ce se întâmplă în politica Uniunii Europene? (% – UE)

Total „Următor”	Total „nu urmează”
UE 27	56	44
Sex
Bărbat	61	39
Femeie	52	48
Vârstă
15-24	42	58
25-39	54	46
40-54	58	42
55+	61	39
Educație (sfârșitul)
15.	45	55
16-19	54	46
20+	68	32
Încă mai studiază	48	52
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	66	34
Manageri	70	30
Alte gulere albe	60	40
Lucrători manuali	49	51
Persoane de casă	38	62
Șomeri	44	55
Pensionar	61	39
Studenți	48	52
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	44	56
Din când în când	53	47
Aproape niciodată/niciodată	61	39
Imaginea UE
Total „pozitiv”	68	32
Neutră	47	53
Total „negativ”	46	54
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	74	26
Neutră	47	53
Negativă	49	51

Două treimi dintre cetățeni discută politica europeană cu prietenii sau rudele cel puțin ocazional. Puțin peste jumătate spun că discută ocazional chestiuni politice europene cu prietenii și rudele (52 %, -1 pp din aprilie-mai 2022), în timp ce 15 % (-3 puncte procentuale) spun că discută frecvent chestiuni politice europene. Aproximativ o treime (33 %, + 4 pp) nu discută niciodată astfel de chestiuni.

Tendința pe termen lung arată că proporția care discută frecvent chestiuni politice europene cu prietenii sau rudele a rămas la un nivel relativ ridicat. Proporția celor care discută ocazional astfel de chestiuni a rămas relativ stabilă din 2020.

(Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022) Niciodată 33 (+ 4) Nu știu 0 (=) Frecvent 15 (-3) Ocazional 52 (-1) D71.2 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice europene (% – UE-27) În 25 de țări, respondenții spun cel mai adesea că discută ocazional chestiuni politice europene, cu cele mai mari proporții observate în Ungaria (69 %), Slovacia (65 %) și Germania (62 %). În Spania (56 %) și Franța (54 %) respondenții spun cel mai adesea că nu discută niciodată chestiuni politice europene.

În șapte țări, cel puțin una din cinci declară că discută frecvent chestiuni politice europene cu prietenii și rudele, cu cele mai mari proporții în Malta (30 %), Țările de Jos (27 %) și Grecia (25 %). În schimb, 7 % în Slovenia și 9 % în Portugalia spun același lucru.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 D71.2 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice europene (% – frecvent)

Analiza socio-demografică arată că persoanele care au rămas în educație până la vârsta de 20 de ani sau mai mult (21 %) respondenți care desfășoară activități independente (23 %) și manageri (22 %) sunt cel mai probabil să discute despre chestiuni politice europene cu prietenii și rudele. Cei care nu vorbesc niciodată despre chestiuni politice europene sunt cei mai predispuși să aibă vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani (44 %), cei care au absolvit studiile cu vârsta de 15 ani sau mai tineri (48 %), persoanele casnice (50 %), șomerii (48 %) și cei care se confruntă cu cele mai mari dificultăți financiare (44 %).

D71.2 Când vă întâlniți cu prietenii sau rudele, ați spune că discutați frecvent, ocazional sau niciodată despre...? Chestiuni politice europene (% – UE-27)

Frecvent	Ocazional	Niciodată
UE27	15	52	33
Vârstă
15-24	12	44	44
25-39	16	53	31
40-54	15	54	30
55+	15	52	32
Educație (sfârșitul)
15.	9	43	48
16-19	13	55	32
20+	21	54	25
Încă mai studiază	14	46	40
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	23	54	23
Manageri	22	58	20
Alte gulere albe	15	60	25
Lucrători manuali	12	52	35
Persoane de casă	8	41	50
Șomeri	11	40	48
Pensionar	14	50	35
Studenți	14	46	40
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	14	42	44
Din când în când	13	54	33
Aproape niciodată/niciodată	16	53	31

Înainte de a analiza rezultatele acestei subsecțiuni, trebuie remarcat faptul că alte sondaje recente au arătat că există niveluri foarte ridicate de conștientizare a Parlamentului European și a altor instituții europene. De exemplu, în Eurobarometrul standard, aproximativ nouă din zece cetățeni spun că au auzit de Parlamentul European, iar acest lucru a fost consecvent de-a lungul timpului27 Eurobarometrul standard 97, vara 2022 .

În acest sondaj, mai mult de șase din zece cetățeni ai UE (64 %, + 1 pp din noiembrie-decembrie 2021) afirmă că au citit recent, au văzut sau au auzit ceva despre Parlamentul European, fie prin internet, televiziune sau radio.

(Oct/noiembrie 2022 – noiembrie/dec 2021) Nu 36 (-1) Nu știu 0 (=) Da 64 (+ 1) QA1 Ați citit recent în presă, văzut pe internet sau la televiziune sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (% – UE-27) Există unele variații la nivelul UE: în opt state membre, cel puțin trei sferturi dintre respondenți declară că au citit, au văzut sau au auzit recent ceva despre Parlamentul European, condus de Luxemburg (80 %), Estonia, Finlanda, Slovacia și Lituania (toate 79 %). Cu toate acestea, acest lucru este valabil pentru mai puțin de jumătate dintre respondenții din Franța (37 %) și Danemarca (49 %).

Deși s-au înregistrat puține schimbări la nivelul UE în ansamblu începând din noiembrie-decembrie 2021, s-au înregistrat unele modificări substanțiale la nivel de țară. Creșteri mari pot fi observate în Ungaria (77 %, + 16 pp), Luxemburg (80 %, + 15 pp), Cipru (65 %, + 14 pp) și Bulgaria (53 %, + 10 puncte procentuale). De asemenea, s-au înregistrat unele scăderi semnificative în Malta (67 %, -10 pp) și în Polonia (62 %, -10 puncte procentuale). În ansamblu, 12 țări înregistrează o creștere față de noiembrie-decembrie 2021, în timp ce cinci înregistrează o scădere.

Noiembrie/Dec 2021 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – noiembrie/Dec 2021 QA1 Ați citit recent în presă, văzut pe internet sau la televiziune sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (% – da)

Constatările socio-demografice indică faptul că bărbații sunt mai predispuși decât femeile să spună că au citit, văzut sau auzit recent ceva despre Parlamentul European (68 % comparativ cu 59 %), în timp ce proporția crește odată cu vârsta, de la 49 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani la 67 % în rândul persoanelor cu vârste cuprinse între 40 și 54 de ani și peste 55 de ani. Persoanele mai educate au mai multe șanse să spună că au citit, văzut sau auzit ceva recent (71 % dintre cei care și-au terminat educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult). Proporția este, de asemenea, mai mare în rândul celor care rareori sau niciodată întâmpină dificultăți în plata facturilor (67 %), precum și în rândul managerilor (73 %) și al persoanelor care desfășoară activități independente (71 %).

Respondenții care au o imagine pozitivă a Parlamentului European (78 %) au mai multe șanse să spună că au citit, văzut sau auzit ceva recent decât cei care au o imagine negativă (59 %) sau o imagine neutră (56 %). Acest lucru sugerează că există o relație între imaginea pe care o au oamenii și cantitatea pe care o citesc, văd sau aud despre Parlamentul European, deși nu este clar cum interacționează cei doi factori – și anume dacă primirea informațiilor duce la o imagine mai puternică sau mai pozitivă sau dacă persoanele care dețin o imagine mai puternică au mai multe șanse să caute informații.

QA1 Ați citit recent în presă, văzut pe internet sau la televiziune sau ați auzit la radio ceva despre Parlamentul European? (% – UE)

Da	Nu
UE 27	64	36
Sex
Bărbat	68	32
Femeie	59	41
Vârstă
15-24	49	51
25-39	61	39
40-54	67	33
55+	67	33
Educație (sfârșitul)
15.	58	42
16-19	63	37
20+	71	29
Încă mai studiază	52	48
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	71	29
Manageri	73	27
Alte gulere albe	66	34
Lucrători manuali	60	40
Persoane de casă	53	47
Șomeri	52	48
Pensionar	67	33
Studenți	52	48
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	54	46
Din când în când	60	40
Aproape niciodată/niciodată	67	33
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	78	22
Neutră	56	44
Negativă	59	41

5.2. Alegeri europene

Importanța votului la alegerile europene a scăzut din aprilie-mai 2022, mai puțin de jumătate dintre cetățeni (46 %) acordând în prezent o importanță deosebită votului (-13 puncte procentuale). Aproximativ patru din zece (39 %, + 8 pp) spun că votul la aceste alegeri este de importanță medie, în timp ce 14 % (+ 5 puncte procentuale) spun că este de mică importanță pentru ei.

O analiză a tendințelor pe termen mai lung arată că cifrele actuale sunt în concordanță cu rezultatele anterioare ultimelor alegeri pentru Parlamentul European. Într-un interval de timp echivalent (cu aproximativ 18 luni înainte de alegeri), 42 % au acordat o importanță deosebită votului în septembrie-octombrie 2017, crescând la 49 % în aprilie 2018 (cu un an înainte de ultimele alegeri). Acest lucru indică faptul că rezultatul actual (46 % cu o importanță ridicată) este în concordanță cu rezultatele anterioare și că cifra pentru aprilie-mai 2022 (59 %) a fost, de obicei, ridicată.

Octombrie/Nov 2022 Apr/mai 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 Total „importantă” (8-10) Total „importanță medie” (4-7) Total „Scăzută importanță” (1-3) Nu știu QA22a Vă rugăm să spuneți cât de important sau nu este pentru dumneavoastră să votați personal la alegerile europene? Vă rugăm să folosiți o scară de la 1 la 10, când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (% – UE-27) În 15 state membre, majoritatea respondenților acordă o importanță personală ridicată votului la alegerile europene, cele mai ridicate proporții fiind înregistrate în Danemarca (71 %), Suedia (68 %), Irlanda și Țările de Jos (ambele 63 %). În celelalte 12 state membre, opinia majorității este că votul la alegerile europene are o importanță medie. Este cel mai probabil ca respondenții să spună acest lucru în Slovacia (51 %), România (49 %), Italia și Croația (ambele 47 %).

Total „importantă” (8-10) Total „importanță medie” (4-7) Total „Scăzută importanță” (1-3) Nu știu QA22a Vă rugăm să spuneți cât de important sau nu este pentru dumneavoastră să votați personal la alegerile europene? Vă rugăm să folosiți o scară de la 1 la 10, când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (%) În nouă țări, cel puțin unul din cinci respondenți acordă o importanță redusă votului la alegerile europene, cele mai mari proporții fiind înregistrate în Cehia (31 %), Estonia (29 %) și Cipru (25 %).

Proporția respondenților din întreaga UE care spun că votul la alegerile europene este important pentru ei personal a scăzut cu 13 puncte procentuale din aprilie-mai 2021. De asemenea, a scăzut în fiecare țară, cu excepția Austriei, Suediei și Țărilor de Jos, unde a rămas stabilă. De fapt, în 17 țări scăderea a fost de cel puțin zece puncte procentuale, cele mai mari scăderi înregistrate în Slovenia (36 %, -27 puncte procentuale), Malta (43 %, -25 pp) și Franța (40 %, -61 pp).

Ca urmare a acestor schimbări, importanța medie (mai degrabă decât ridicată) a devenit opinia dominantă în 11 țări.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA22a Vă rugăm să spuneți cât de important sau nu este pentru dumneavoastră să votați personal la alegerile europene? Vă rugăm să folosiți o scară de la 1 la 10, când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (% – total „importanță ridicată”)

Două treimi (67 %) dintre respondenți declară că este extrem de important ca aceștia să voteze personal la alegerile naționale (-5 puncte procentuale din aprilie-mai 2022). Un sfert (25 %, + 3 pp) afirmă că acest lucru este de importanță medie pentru ei, în timp ce 7 % (+ 2 puncte procentuale) spun că este de mică importanță.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 Total „importantă” (8-10) Total „importanță medie” (4-7) Total „Scăzută importanță” (1-3) Nu știu QA22b Și cât de important sau nu este pentru tine să votezi la alegerile naționale din (ȚARA NOASTRĂ)? (% – UE-27)

Majoritatea respondenților din fiecare țară spun că votul la alegerile naționale este de mare importanță pentru ei, deși proporțiile variază de la 95 % în Suedia, 91 % în Danemarca și 87 % în Țările de Jos la 49 % în Belgia și 50 % atât în Bulgaria, cât și în România. Există nouă țări în care cel puțin una din zece declară că votul la aceste alegeri este de mică importanță pentru ele, conduse de Cipru, Belgia (ambele 13 %), Bulgaria, Estonia și Franța (toate 12 %).

În fiecare țară, este mai probabil ca respondenții să acorde o importanță deosebită votului la alegerile naționale decât la alegerile europene, dar disparitățile variază considerabil. Cele mai mici variații sunt observate în România (națională 50 %, UE 41 %), Belgia (național 49 %, UE 38 %), Ungaria (65 %, UE 52 %), Irlanda (național 77 %, UE 63 %) și Luxemburg (68 % național, UE 54 %). Cele mai mari decalaje se înregistrează în Cehia (64 % la nivel național, UE 28 %), Slovacia (național 58 %, UE 26 %), Letonia (național 70 %, UE 39 %) și Finlanda (81 % la nivel național, UE 50 %).

Comparativ cu perioada aprilie-mai 2022, este mai probabil ca respondenții să acorde o importanță deosebită votului la alegerile naționale din Letonia (70 %, + 8 puncte procentuale), Țările de Jos (87 %, + 4 puncte procentuale), Grecia (74 %, + 3 puncte procentuale) și Austria (68 %, + 3 puncte procentuale). Proporția a scăzut în 17 țări, în special Malta (64 %, -17 puncte procentuale), Bulgaria (50 %, -13 pp), Slovenia (66 %, -13 pp) și Belgia (49 %, -12 pp). Rezultatele au rămas stabile în șase țări.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA22b Și cât de important sau nu este pentru tine să votezi la alegerile naționale din (ȚARA NOASTRĂ)? (% – total „Importanță ridicată”)

Analiza socio-demografică arată că respondenții în vârstă, cei cu cele mai înalte niveluri de educație, managerii și cei cu cele mai mici dificultăți financiare sunt cei mai susceptibili de a acorda o importanță deosebită votului în UE și în alegerile naționale, cu cele mai mari diferențe legate de nivelul de educație și de situația financiară. De exemplu, 52 % dintre cei cu cele mai mici dificultăți financiare au rata votului la alegerile europene ca fiind de mare importanță, în comparație cu 30 % care se confruntă cu cele mai mari dificultăți financiare.

A avea o imagine pozitivă a UE sau a Parlamentului European este legată de o importanță deosebită în ceea ce privește votul. De exemplu, cei care au o imagine pozitivă a UE sunt mai susceptibili de a evalua votul la ambele tipuri de alegeri ca fiind de mare importanță pentru ei. În plus, este mai probabil ca cei care sunt de acord cu vocea lor în UE să acorde o importanță deosebită votului la alegerile europene decât cei care nu cred că vocea lor contează (64 % față de 30 %).

QA22 Vă rugăm să spuneți cât de important sau nu este pentru dumneavoastră să votați personal la alegerile europene? Vă rugăm să folosiți o scară de la 1 la 10, când 1 înseamnă că votul este ceva care nu are nicio importanță pentru dvs., iar 10 înseamnă că votul este ceva pe care îl considerați esențial sau o datorie cheie pentru dvs. ca cetățean. Numerele rămase indică ceva între aceste două poziții. (%)

Alegeri europene	Alegeri naționale
Total „importantă” (8-10)	Total „importanță medie” (4-7)	Total „Scăzută importanță” (1-3)	Total „importantă” (8-10)	Total „importanță medie” (4-7)	Total „Scăzută importanță” (1-3)
UE 27	46	39	14	67	25	7
Sex
Bărbat	46	39	15	68	25	7
Femeie	46	40	13	67	26	6
Vârstă
15-24	42	43	13	59	31	8
25-39	45	40	14	66	27	7
40-54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Educație (sfârșitul)
15.	38	43	18	59	29	11
16-19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Încă mai studiază	47	40	11	64	27	7
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	53	34	13	73	21	6
Manageri	59	34	7	81	16	2
Alte gulere albe	48	40	11	68	26	5
Lucrători manuali	39	44	17	58	33	9
Persoane de casă	33	46	19	53	35	11
Șomeri	32	42	26	52	31	16
Pensionar	49	36	15	72	21	6
Studenți	47	40	11	64	27	7
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	30	42	27	50	33	16
Din când în când	40	45	14	58	34	7
Aproape niciodată/niciodată	52	35	12	74	20	6
Imager al UE
Total „pozitiv”	64	31	5	80	16	3
Neutră	33	50	16	56	35	8
Total „negativ”	26	38	35	51	31	18
Vocea mea contează în UE
Total de acord	64	33	3	79	19	1
Total dezacord	30	45	24	56	31	12
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	67	29	4	82	16	1
Neutră	36	48	15	61	32	6
Negativă	31	37	32	56	29	15

Peste jumătate dintre cetățenii UE (54 %) declară că sunt interesați de următoarele alegeri europene, care vor avea loc în mai 2024. Aceasta include 14 % care spun că sunt „foarte interesați” și 40 % care sunt „oarecum interesați”. Mai mult de patru din zece (45 %) spun că nu sunt foarte interesați sau deloc interesați.

Aceste constatări sunt foarte similare cu cele observate în toamna anului 2017 (EB88.1), într-un moment echivalent înainte de ultimele alegeri europene din 2019.

(Oct/noiembrie 2022 – sep/octombrie 2017) Nu foarte interesat 30 (+ 4) Nu este deloc interesat 15 (-2) Nu știu 1 (-1) Foarte interesat 14 (-3) Într-un fel interesat 40 (+ 2) QA21 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți la aceste alegeri? (% – UE-27)

Există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește proporțiile care sunt interesate de următoarele alegeri europene. Mai mult de șase din zece respondenți declară că sunt interesați de Malta (71 %), Irlanda, Țările de Jos (ambele 66 %), Luxemburg, Suedia (ambele 64 %) și Germania (61 %). La cealaltă extremă, mai puțin de patru din zece respondenți sunt interesați de Cehia, Slovacia (ambele 27 %), Estonia (37 %) și Franța (39 %).

Comparând constatările cu cele observate în toamna anului 2017, interesul pentru următoarele alegeri europene a crescut în zece state membre, în special în Grecia (56 %, + 14 puncte procentuale), Croația (56 %, + 9 puncte procentuale) și Portugalia (49 %, + 9 puncte procentuale). Dobânda a scăzut în zece țări, cele mai mari scăderi înregistrate în Finlanda (53 %, -14 pp), Estonia (37 %, -13 pp) și Țările de Jos (66 %, -13 pp). Rezultatele sunt stabile în celelalte șapte state membre.

Sept/octombrie 2017 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – Sep/Oct 2017 QA21 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți la aceste alegeri? (% – total „interesat”)

Analiza socio-demografică arată diferențe mari în funcție de nivelul de educație și de dificultățile financiare. Interesul pentru următoarele alegeri europene variază de la 63 % în rândul celor care au părăsit educația la vârsta de 20 de ani sau mai mult, la 43 % în rândul celor care au părăsit educația până la vârsta de 15 ani.

Mai mult de jumătate (57 %) dintre cei cu cele mai mici dificultăți financiare declară că sunt interesați de următoarele alegeri europene, în comparație cu 36 % care se confruntă cu cele mai mari dificultăți financiare. Managerii (68 %) sunt mai predispuși să fie interesați decât cei din alte categorii socio-profesionale.

Respondenții mai tineri sunt puțin mai puțin interesați de următoarele alegeri europene decât respondenții mai în vârstă (48 % dintre persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani comparativ cu 53 %-55 % în cazul grupelor de vârstă mai în vârstă).

Interesul pentru următoarele alegeri europene este mai mare în rândul respondenților a căror imagine a Parlamentului European este pozitivă (79 % față de 33 % dintre cei a căror imagine este negativă), cei care sunt de acord cu vocea lor contează în UE (72 % față de 37 % care nu sunt de acord) și cei care urmează politica europeană (70 % față de 32 % care nu sunt de acord). Șapte din zece (71 %) dintre cei care au votat la ultimele alegeri europene declară că sunt interesați de următoarele alegeri, comparativ cu 26 % dintre cei care nu au votat ultima dată.

QA21 Următoarele alegeri europene vor avea loc în mai 2024. Cât de interesat sau nu ați spune că sunteți la aceste alegeri? (% – UE)

Total „interesat”	Total „Neinteresat”
UE27	54	45
Vârstă
15-24	48	50
25-39	53	46
40-54	54	45
55+	55	44
Educație (sfârșitul)
15.	43	56
16-19	51	48
20+	63	36
Încă mai studiază	53	45
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	61	39
Manageri	68	32
Alte gulere albe	57	42
Lucrători manuali	47	52
Persoane de casă	41	58
Șomeri	42	57
Pensionar	54	45
Studenți	53	45
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	36	63
Din când în când	51	48
Aproape niciodată/niciodată	57	42
Imager al UE
Total „pozitiv”	73	26
Neutră	41	58
Total „negativ”	27	72
Vocea mea contează în UE
Total de acord	72	27
Total dezacord	37	62
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	71	28
Nu	26	73
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	79	20
Neutră	44	55
Negativă	33	67
Urmăriți politica europeană
Urmărește	70	30
Nu urmați	32	66

Respondenții au fost întrebați când cred că următoarele alegeri pentru Parlamentul European vor avea loc în țara lor. Unul din patru cetățeni (25 %) a dat răspunsul corect în mai 2024, în timp ce patru din zece (41 %) au dat un răspuns incorect, cel mai frecvent dând o lună greșită în 2024 (13 %) sau specificând o dată în 2023 (11 %). Unul din trei respondenți (34 %) a declarat că nu știe.

În acest an/mai târziu în acest an/în 2022 1 Nu știu 34 Altă dată/O altă dată 10 În trei ani/în 2025 6 Anul viitor/în 2023/orice lună din 2023 11 În mai 2024 25 În doi ani/în 2024/orice lună din 2024, cu excepția lunii mai 13 (Oct/noiembrie 2022) QA20 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri pentru Parlamentul European în (ȚARA NOASTRĂ)? (% – UE-27) Există diferențe mari între statele membre în ceea ce privește proporția respondenților care sunt în măsură să identifice în mod corect calendarul următoarelor alegeri pentru Parlamentul European. Este cel mai probabil ca respondenții să cunoască răspunsul corect în Malta (51 %), Ungaria (42 %), Luxemburg și Belgia (ambele 39 %). Cele mai mici proporții care dau răspunsul corect sunt observate în Franța (9 %), Portugalia (12 %), Spania (13 %) și Grecia (15 %).

Un procent ridicat de respondenți dau un răspuns incorect în Suedia (59 %), Grecia (57 %), Croația și Țările de Jos (ambele 56 %), în timp ce respondenții sunt cel mai probabil să spună că nu știu în Portugalia (62 %) și în Franța (57 %).

Total „răspuns corect” Total „răspuns incorect” Nu știu QA20 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri pentru Parlamentul European în (ȚARA NOASTRĂ)? (%)

În analiza socio-demografică, bărbații sunt puțin mai predispuși decât femeile să identifice în mod corect calendarul următoarelor alegeri pentru Parlamentul European (27 % față de 23 %). Respondenții cu vârste cuprinse între 25 și 39 de ani (29 %) și 40-54 (27 %) sunt mai predispuși să dea un răspuns corect decât cei cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani (21 %) sau 55+ (22 %).

Cei care au absolvit studiile cu vârsta de cel puțin 20 de ani (29 %) au mai multe șanse să cunoască calendarul următoarelor alegeri pentru Parlamentul European decât cei care au plecat la vârsta de 16-19 ani (25 %) sau la vârsta de 15 ani sau înainte (17 %).

Lucrătorii cu guler alb (32 %), managerii (31 %) și persoanele care desfășoară activități independente (30 %) au mai multe șanse să dea un răspuns corect, în special în comparație cu persoanele casnice (13 %).

Cunoașterea calendarului următoarelor alegeri pentru Parlamentul European este mai mare în rândul respondenților care au votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European (31 % față de 16 % dintre cei care nu au votat), precum și în rândul celor care intenționează să voteze la următoarele alegeri (29 % față de 12 % dintre cei care nu intenționează să voteze). Cunoașterea corectă este, de asemenea, mai mare în rândul celor cu o imagine pozitivă a Parlamentului European (32 % față de 22 % dintre cei cu o imagine neutră și 19 % cu o imagine negativă), precum și în rândul celor care urmează politica europeană (31 % față de 16 % care nu o fac).

QA20 În opinia dumneavoastră, când vor avea loc următoarele alegeri pentru Parlamentul European în (ȚARA NOASTRĂ)? (% – UE)

Total „răspuns corect”	Total „răspuns incorect”	Nu știu
UE 27	25	41	34
Sex
Bărbat	27	42	31
Femeie	23	40	37
Vârstă
15-24	21	38	41
25-39	29	41	30
40-54	27	44	29
55+	22	41	37
Educație (sfârșitul)
15.	17	39	44
16-19	25	42	33
20+	29	42	29
Încă mai studiază	22	38	40
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	30	42	28
Manageri	31	41	28
Alte gulere albe	32	42	26
Lucrători manuali	26	44	30
Persoane de casă	13	41	46
Șomeri	17	37	46
Pensionar	20	41	39
Studenți	22	38	40
Votat la ultimele alegeri pentru Parlamentul European
Da	31	42	27
Nu	16	42	42
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	32	43	25
Neutră	22	40	38
Negativă	19	45	36
Probabilitatea de a vota la următoarele alegeri pentru Parlamentul European
Probabil	29	43	28
Nu este posibil	12	37	51
Urmăriți politica europeană
Urmărește	31	44	25
Nu urmați	16	38	46

Probabilitatea de a vota la următoarele alegeri europene a scăzut ușor din aprilie-mai 2022, 67 % (-4 puncte procentuale) dintre cetățeni spunând că ar putea vota la astfel de alegeri dacă ar avea loc săptămâna viitoare. Puțin sub unul din cinci (18 %, + 4 pp) spun că este puțin probabil să voteze, în timp ce 14 % (+ 1 pp) sunt neutral28 Răspunsurile au fost date pe o scară de la 1 la 10, adică pe o scară de zece puncte unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil” și „10” înseamnă „foarte probabil”, iar aceste rezultate au fost grupate după cum urmează: probabil (7-10), neutru (5-6), puțin probabil (1-4). . Această ușoară scădere urmează unei creșteri semnificative între noiembrie și decembrie 2021 (58 %) și aprilie-mai 2022 (71 %).

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 Total „Likely” (7-10) Total „Neutral” (5-6) Total „Nu este posibil” (1-4) Nu este eligibil să voteze (spontan) Prefer să nu răspund (spontan) Nu știu QA28 Dacă următoarele alegeri pentru Parlamentul European ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ați fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil”, iar „10” înseamnă „foarte probabil”. (% – UE-27) Majoritatea respondenților din fiecare stat membru declară că ar putea vota la alegerile europene dacă ar avea loc săptămâna viitoare, deși proporțiile variază de la 85 % în Suedia, 83 % în Țările de Jos și 82 % în Danemarca, la 49 % în Estonia, 51 % în Cipru și 52 % în Slovacia.

Cele mai mari procente de respondenți care spun că nu ar fi probabil să voteze sunt observate în Cipru (32 %), Cehia, Estonia (ambele 31 %) și Franța (30 %).

În trei țări, s-a înregistrat o creștere a proporției care afirmă că ar putea vota la alegerile europene dacă ar avea loc săptămâna viitoare: Grecia (75 %, + 6 puncte procentuale), Austria (68 %, + 4 puncte procentuale) și Letonia (66 %, + 4 puncte procentuale). Proporția a scăzut în 19 state membre, cu scăderi de peste 10 puncte procentuale în Slovenia (56 %, -14 pp), Estonia (49 %, -12 pp), Cipru (51 %, -12 pp) și Franța (57 %, -11 pp). Rezultatele au rămas stabile în celelalte cinci țări.

Apr/mai 2022 Octombrie/Nov 2022 Evoluție Oct/Nov 2022 – apr/mai 2022 QA28 Dacă următoarele alegeri pentru Parlamentul European ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ați fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil”, iar „10” înseamnă „foarte probabil”. (%-Total probabil)

Vârsta, nivelul de educație și situația financiară oferă principalele diferențe în analiza socio-demografică. Persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 24 de ani sunt mai puțin susceptibile de a spune că ar vota la alegerile europene (55 %), în timp ce persoanele cu vârsta de 55 de ani+ sunt cele mai susceptibile să spună că ar vota (70 %). Cei care au absolvit studiile cu vârsta de peste 20 de ani (78 %) sunt mult mai predispuși să spună că ar vota decât cei care au absolvit educația la o vârstă mai mică și, în special, cei care au absolvit vârsta de 15 ani sau mai puțin (58 %).

Analiza arată, de asemenea, cu cât există mai puține dificultăți financiare cu care se confruntă un respondent, cu atât este mai probabil ca aceștia să spună că ar vota. Mai exact, 73 % dintre cei care au cele mai mici dificultăți spun că sunt susceptibili de a vota, în comparație cu 48 % cu cele mai mari dificultăți. Managerii (80 %) sunt mai predispuși să spună că ar vota decât alte grupuri socio-ocupaționale, în special persoanele casnice (54 %) și respondenții șomeri (55 %).

Respondenții care vorbesc frecvent despre chestiuni politice europene (83 %) sunt mai predispuși să voteze dacă următoarele alegeri pentru Parlamentul European au avut loc săptămâna viitoare decât cei care vorbesc despre ele ocazional (73 %) sau niciodată (48 %). Respondenții care urmează politica europeană au, de asemenea, mai multe șanse să spună că ar vota decât cei care nu votează (80 % față de 50 %). În plus, cetățenii care cred că vocea lor contează în UE (84 %) au mai multe șanse să spună că ar vota decât cei care cred că nu contează (51 %).

Imaginea Parlamentului European este, de asemenea, influentă: cei cu o imagine pozitivă au mai multe șanse să spună că ar vota decât cei cu o imagine negativă (86 % față de 50 %).

QA28 Dacă următoarele alegeri pentru Parlamentul European ar avea loc săptămâna viitoare, cât de probabil ați fi să votați la aceste alegeri? Vă rugăm să utilizați o scară de la 1 la 10, unde „1” înseamnă „nu este deloc probabil”, iar „10” înseamnă „foarte probabil”. (% – UE)

Total „Nu este posibil” (1-4)	Total „Neutral” (5-6)	Total „Likely” (7-10)
UE27	18	14	67
Vârstă
15-24	22	16	55
25-39	19	16	65
40-54	18	14	68
55+	17	13	70
Educație (sfârșitul)
15.	26	16	58
16-19	20	16	64
20+	12	10	78
Încă mai studiază	18	14	59
Categoria socio-profesională
Persoane care desfășoară o activitate independentă	16	10	74
Manageri	9	11	80
Alte gulere albe	15	14	71
Lucrători manuali	22	18	60
Persoane de casă	28	17	54
Șomeri	31	14	55
Pensionar	19	11	69
Studenți	18	14	59
Dificultăți de plată a facturilor
De cele mai multe ori	34	17	48
Din când în când	20	18	60
Aproape niciodată/niciodată	15	11	73
Discutați despre chestiuni politice europene
Frecvent	9	8	83
Ocazional	13	14	73
Niciodată	32	17	48
Vocea mea contează în UE
Total de acord	6	10	84
Total dezacord	30	18	51
Imaginea Parlamentului European
Pozitivă	5	8	86
Neutră	21	18	59
Negativă	35	15	50
Urmăriți politica europeană
Urmărește	9	11	80
Nu urmați	30	18	50

CONCLUZII

Rezultatele sondajului Eurobarometru din toamna anului 2022 arată că creșterea costului vieții reprezintă o preocupare majoră pentru cetățenii europeni și mulți au înregistrat deja o reducere a nivelului lor de trai.

Pe lângă creșterea costului vieții, europenii sunt, de asemenea, îngrijorați de sărăcie și excluziune socială, de schimbările climatice și de răspândirea războiului în Ucraina în alte țări. Doar o treime dintre cetățeni sunt încrezători că viața va rămâne neschimbată ca urmare a războiului din Ucraina și a consecințelor sale.

În ciuda acestor preocupări și provocări, există o largă aprobare a sprijinului UE pentru Ucraina și a măsurilor concrete pe care le-a luat până în prezent. Majoritatea sunt mulțumiți de cooperarea dintre statele membre ale UE în ceea ce privește abordarea consecințelor războiului.

În general, cetățenii continuă să aibă o imagine pozitivă a UE. Mai mult de șase din zece europeni consideră că aderarea la UE este un lucru bun, două treimi spun că aderarea țării lor la UE este importantă, iar majoritatea sunt optimiști în ceea ce privește viitorul UE. Contribuția UE la pace și stabilitate este considerată ca fiind principalul său beneficiu, iar acest lucru a crescut în importanță în ultimul an.

Imaginea pozitivă a Parlamentului European a fost, de asemenea, susținută, de două ori mai mulți cetățeni având o viziune pozitivă decât o imagine negativă. Există, de asemenea, un sprijin larg pentru ca Parlamentul European să aibă un rol mai important. În special, cetățenii doresc ca Parlamentul European să continue să protejeze valori precum democrația, drepturile omului și libertatea de exprimare și de gândire. Europenii consideră prioritățile politice ale Parlamentului European ca fiind lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, sănătatea publică, combaterea schimbărilor climatice și sprijinirea economiei și crearea de noi locuri de muncă.

În apropierea alegerilor pentru Parlamentul European din 2024, este important să se monitorizeze percepțiile publice cu privire la participare și implicare. Există niveluri încurajatoare de interes și de implicare în alegerile pentru Parlamentul European din 2024, iar acestea sunt similare cu cele observate în perioada echivalentă dinaintea alegerilor din 2019. Deși doar un sfert dintre cetățeni pot spune corect când vor avea loc următoarele alegeri europene, mai mult de jumătate declară că sunt interesați de următoarele alegeri europene, iar aproximativ două treimi au declarat că ar putea vota „dacă alegerile europene ar avea loc săptămâna viitoare”.

SPECIFICAȚIITEHNICE

În perioada 12 octombrie – 7 noiembrie 2022, Kantar Public a efectuat valul 98.1 din sondajul Eurobarometru, la solicitarea Parlamentului European, a Direcției Generale Comunicare, Unitatea „Monitorizarea opiniei publice” și a Comisiei Europene, Direcția Generală Comunicare, Unitatea „Monitorizare media și Eurobarometru”

Valul 98.1 acoperă populația naționalităților respective ale statelor membre ale Uniunii Europene, rezidentă în fiecare dintre cele 27 de state membre și în vârstă de 15 ani și peste.

Modelul eșantionului de bază aplicat în toate țările și teritoriile este stratificat în mai multe etape, aleator (probabilitate). În fiecare țară, cadrul eșantionului este stratificat mai întâi pe regiuni NUTS și în fiecare regiune printr-o măsură a urbanității (DEGURBA). Numărul de puncte de probă selectate în fiecare strat reflectă populația stratului de 15+. În a doua etapă, s-au trasat puncte de prelevare cu o probabilitate proporțională cu dimensiunea lor 0+ a populației din cadrul fiecărui strat.

Eșantioanele reprezintă astfel întregul teritoriu al țărilor analizate în conformitate cu EUROSTAT NUTS II (sau echivalent) și în funcție de distribuția populației rezidente a naționalităților respective în ceea ce privește zonele metropolitane, urbane și rurale.

În fiecare dintre punctele de prelevare selectate, s-a trasat la întâmplare o coordonate de pornire și un instrument de codare inversă utilizat pentru a identifica cea mai apropiată adresă de coordonate. Această adresă a fost adresa de început pentru plimbarea aleatorie. Alte adrese (fiecare a noua adresă) au fost selectate prin proceduri standard de „cale aleatorie”, de la adresa inițială. În fiecare gospodărie, respondentul a fost tras la întâmplare. Abordarea selecției aleatorii a fost condiționată de dimensiunea gospodăriei. De exemplu, pentru gospodăriile cu peste 15 membri, scenariul a fost utilizat pentru a selecta fie informatorul (persoana care răspunde la chestionarul de verificare), fie celălalt membru eligibil din gospodărie. Pentru gospodăriile cu peste 15 membri, scenariul a fost folosit pentru a selecta informatorul (1/3 din timp) sau ceilalți 2 membri eligibili din gospodărie (2/3 din timp). În cazul în care au fost selectați alți doi membri, intervievatorului i s-a spus să ceară fie cel mai tânăr, fie cel mai mare. Scenariul ar atribui aleatoriu selecția celui mai tânăr sau mai vechi cu o probabilitate egală. Acest proces continuă pentru patru peste 15 membri ai gospodăriei – cerându-i aleatoriu pe cei mai tineri, pe al doilea cel mai tânăr și pe cel mai în vârstă. Pentru gospodăriile cu peste 15 membri, revenim la ultima zi de naștere. În cazul în care nu a fost contactat nicio persoană din gospodărie sau dacă respondentul selectat nu a fost disponibil (ocupat), intervievatorul a revizuit aceeași gospodărie de până la trei ori suplimentare (patru încercări de contact în total). Intervievatorii nu indică în prealabil că sondajul se desfășoară în numele Parlamentului European sau al Comisiei Europene; acestea pot furniza aceste informații după finalizarea sondajului, la cerere.

Etapa de recrutare a fost ușor diferită în Finlanda și Suedia. În aceste țări, un eșantion de adrese din fiecare punct de eșantionare a fost selectat din registrul de adrese sau din registrul populației (în Finlanda, selectarea nu se face în toate punctele de eșantionare, ci în unele în care se preconizează o îmbunătățire a ratelor de răspuns). Alegerea adreselor s-a făcut în mod aleatoriu. Gospodăriile au fost apoi contactate prin telefon și recrutate pentru a participa la sondaj. În Țările de Jos, se utilizează un eșantion RDD cu cadru dublu (numere mobile și fixe), deoarece nu există un registru de populație cuprinzător cu numere de telefon disponibile. Selectarea numerelor pe ambele cadre se face într-o manieră aleatorie, fiecare număr obținând o probabilitate egală de selecție. Spre deosebire de Suedia și Finlanda, eșantionul este negrupat.

ȚĂRI	INSTITUTES	N INTERVIURI	Date FlELDWORK	POPULAȚIA 15+	PROPORȚIE UE27
SĂ FIE	Belgia	Mobiel Centre de cercetare de piață	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
ROMÂNĂ	Bulgaria	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Cehia	TULPINĂ/MARCAJ	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
ROMÂNĂ	Danemarca	Mantle Danemarca (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Germania	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
ROMÂNĂ	Estonia	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
ROMÂNĂ	Irlanda	B și A Cercetare	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
ROMÂNĂ	Grecia	Kantar Grecia	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ROMÂNĂ	Spania	TNS Investigacion de Mercados y Opinii	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
ROMÂNĂ	Franța	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
ROMÂNĂ	Croația	Română	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Italia	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
ROMÂNĂ	Rep. din Cipru	Cercetare de piață cymar	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
ROMÂNĂ	Letonia	Kantar TNS Letonia	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Lituania	Jocuri cu Jocul Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
ROMÂNĂ	Luxemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
ROMÂNĂ	Ungaria	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
ROMÂNĂ	Țările de Jos	Kantar Țările de Jos	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
ÎN	Austria	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
ROMÂNĂ	Polonia	Cercetare Colectivă	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugalia	Marktest – Marketing, Organizație și Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
ROMÂNĂ	România	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
ROMÂNĂ	Slovenia	Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
ROMÂNĂ	Slovacia	ROMÂNĂ	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
Română	Finlanda	Jocuri cu Jocul Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Suedia	Mantle Suedia (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
TOTAL UE-27	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Trebuie remarcat faptul că procentul total indicat în acest tabel poate depăși 100 % din cauza rotunjirii

Modulde interviu pentru fiecare țară

Interviurile au fost efectuate prin interviuri față în față, fie fizic în casele oamenilor, fie prin interacțiune video la distanță în limba națională corespunzătoare Interviuri cu interacțiune video la distanță („față-în-față online” sau CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, au fost efectuate numai în Cehia și Danemarca.)Pentru fiecare țară se efectuează o comparație între eșantionul care a răspuns și univers (și anume, populația totală din țară). Greutățile sunt folosite pentru a potrivi eșantionul care răspunde la univers în funcție de sex în funcție de vârstă, regiune și gradul de urbanizare. Pentru estimările europene (și anume, media UE), se efectuează o ajustare a ponderilor fiecărei țări, ponderându-le în sus sau în jos pentru a reflecta populația de 15+ ca procent din populația UE 15+.

Ratele de răspuns

Ratele de răspuns se calculează împărțind numărul total de interviuri complete la numărul tuturor adreselor vizitate, cu excepția celor care nu sunt eligibile, dar inclusiv a celor în care eligibilitatea este necunoscută. Pentru valul 98.1 din sondajul EUROBAROMETER, ratele de răspuns pentru țările UE-27, calculate de Kantar Public, sunt:

Marjele de eroare

Cititorilor li se reamintește că rezultatele sondajului sunt estimări, a căror acuratețe, totul fiind egal, se bazează pe dimensiunea eșantionului și pe procentul observat. Cu mostre de aproximativ 1.000 de interviuri, procentele reale variază în următoarele limite de încredere:

Marje statistice datorate procesului de eșantionare
(la nivelul de încredere de 95 %)
diferite dimensiuni ale eșantionului sunt în rânduri	diferite rezultate observate sunt în coloane
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N = 50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N = 50
N = 500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N = 500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N = 2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N = 2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N = 7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N = 7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Policriza globală prezintă cetățenilor provocări multiple și profunde. Sondajul Eurobarometru din toamna anului 2022 al Parlamentului European le descrie în mod clar și demonstrează impactul substanțial al crizei costului vieții asupra vieții de zi cu zi. Cu toate acestea, în ciuda acestor îngrijorări, sprijinul pentru UE rămâne ridicat. În întreaga Uniune Europeană, cetățenii solicită Parlamentului European să apere democrația, să protejeze drepturile omului și libertatea de gândire. Ei doresc, de asemenea, să acorde prioritate luptei împotriva sărăciei și excluziunii sociale, „sănătății publice”, „acțiunii împotriva schimbărilor climatice” și „sprijinului pentru economie”.

Sondajul a fost realizat de KANTAR PUBLIC în toate cele 27 de state membre ale UE în perioada 12 octombrie – 7 noiembrie 2022. 26 431 de interviuri au fost efectuate în primul rând față în față și au fost completate cu modul video, acolo unde a fost necesar, rezultatele UE fiind ponderate în funcție de dimensiunea populației din fiecare țară.

Pentru mai multe informații despre sondajul complet, scanați codul QR:

O PUBLICARE A UNITĂȚII DE MONITORIZARE A OPINIEI PUBLICE

DIRECȚIA GENERALĂ COMUNICARE

PARLAMENTUL EUROPEAN

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

NUMĂR CATALOG: QA-CE-22-009-EN-N

ISBN: 978-92-848-0015-5

ISSN: 2529-6973

ÎN AL DOILEA RÂND: 10.2861/732690

© Uniunea Europeană, 2022