2022 ŐSZE | EB 98.1

DG COMM | KÖZVÉLEMÉNY-FIGYELŐ EGYSÉG

EURÓPAI PARLAMENT

EUROBAROMÉTER FELMÉRÉS

PARLEMETER 2022

IMPRESSZUM

A jelentést Kantar készítette az Európai Parlament számára

FELELŐS

Philipp SCHULMEISTER, osztályvezető

KÖZREMŰKÖDŐ SZERZŐK

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (projektvezető), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

TERMELÉS

Katarzyna Oniszk

GRAFIKAI TERVEZÉS

Aleksandra BUDNIK

Kézirat lezárva: 2022. december

Brüsszel, © Európai Unió, 2022

A KIADÓRÓL

Ezt a dokumentumot az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatóságának (DG COMM) Közvélemény-ellenőrző Osztálya tette közzé.

Ha kapcsolatba kíván lépni a közvélemény-figyelő egységgel, kérjük, írjon a következő címre: dgcommpom@europarl.europa.eu

NYELVI VÁLTOZAT

Forrás: Fordítás: HU

JOGI NYILATKOZAT

Ez a dokumentum az Európai Parlament képviselői és személyzete számára készült, és elsősorban azoknak szól, hogy segítsék őket parlamenti munkájukban. A dokumentum tartalma kizárólag a szerző(k) felelőssége, és az itt kifejtett vélemények nem tekinthetők a Parlament hivatalos álláspontjának.

Pierre Dieumegard által készítettdokumentum azEurópa-demokrácia-Espe rantoszámára Ennek az „ideiglenes” dokumentumnak az a célja, hogy az Európai Unióban minél több ember tudomást szerezzen az Európai Unió által készített (adóból finanszírozott) dokumentumokról. Hafordítások, az emberek ki vannak zárva a vitából. Ez adokumentum „Parlemeter” volt csak angolul egy pdf-fájl. Ebből a kezdeti fájlból készítettünk egy odt-fájlt, amelyet a Libre Office szoftver készített a gépi fordításhoz más nyelvekre. Az eredmények már valamennyi hivatalos nyelven elérhetők. Kívánatos, hogy az uniós közigazgatás átvegye a fontos dokumentumok fordítását. A „fontos dokumentumok” nemcsak törvények és rendeletek, hanem a megalapozott döntésekhez szükséges fontos információk is. Közös jövőnk közös megvitatása és a megbízható fordítás lehetővé tétele érdekében a nemzetközi eszperantó nyelv egyszerűsége, szabályszerűsége és pontossága miatt nagyon hasznos lenne. Vegye fel velünk a kapcsolatot: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Tartalomjegyzék

TÍZ KULCS ELVITELE	4

VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ	6

KONTEXTUS	11

MÓDSZERTAN	17

I. AZ EURÓPAI POLGÁROK ELŐTT ÁLLÓ KIHÍVÁSOK	19

1.1 A polgárok jelenlegi aggályai	19

1.2 A jövőhöz való hozzáállás	28

II. RÉSZ. AZ EMELKEDŐ MEGÉLHETÉSI KÖLTSÉGEK	39

2.1 Az uniós háztartások pénzügyi helyzete	40

2.2 A jövő perspektívája	49

2.3 Megelégedettség a jelenlegi nemzeti és európai intézkedésekkel	56

III. RÉSZ. UKRAJNA TÁMOGATÁSA	60

3.1 A polgárok jóváhagyják az EU álláspontját és az Ukrajnát támogató intézkedéseket	60

3.2 Elégedettség a tagállamok együttműködésével	71

3.3 Nem bízik abban, hogy az élet változatlan marad	74

IV. – IGEN. AZ EU ÉS AZ EP A POLGÁROK SZEMÉBEN	81

4.1 Az Európai Parlament szerepe és megítélése	81

4.2 Az EU megítélése	101

V. FŰTÉS: A POLGÁROK ÉRDEKLŐDÉSE AZ EU ÉS A KÖVETKEZŐ EURÓPAI VÁLASZTÁSOK IRÁNT	126

5.1 Érdeklődés az uniós ügyekben	126

5.2. Európai választások	144

KÖVETKEZTETÉSEK	159

MŰSZAKI ADATOK	160

TÍZ KULCS ELVITELE

1. POLIKRÍZIS HANGULAT.

Jelenleg az emelkedő megélhetési költségek jelentik a legsürgetőbb problémát az európaiak 93%-a számára; ezt követi a szegénység és a társadalmi kirekesztés (82%). Mind az ukrajnai háború más országokra való esetleges átterjedése, mind pedig az éghajlatváltozási szükséghelyzet továbbra is az uniós polgárok 81%-át aggasztja.

2. A BÉKE, MINT EURÓPA MAGJA (ÉS AZ ALAPVETŐ OK).

Több mint hetven évvel a Schuman-nyilatkozat után a béke ismét az EU-tagság legfőbb hasznának tekinthető. Az európaiak 36%-a véli úgy, hogy az Európai Unió hozzájárulása a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez az uniós tagság fő előnye, amely 2021 ősze óta hatpontos növekedést jelent. Az európaiak úgy vélik továbbá, hogy az EU elősegíti a tagállamok közötti jobb együttműködést (35%), és hozzájárul a gazdasági növekedéshez (30%).

3. EGYÜTT ÁLLUNK.

Az európai polgárok továbbra is rugalmasan támogatják Ukrajnát. Az EU 74%-a támogatja az orosz megszállást követő uniós támogatást, 73%-uk pedig támogatja a konkrét intézkedéseket, például az orosz kormánnyal szembeni szankciókat, valamint az Ukrajnának nyújtott pénzügyi, katonai és humanitárius támogatást.

4. A DEMOKRÁCIA KULCSFONTOSSÁGÚ.

A demokrácia védelme továbbra is a legfontosabb érték (36%), az uniós polgárok azt akarják, hogy az Európai Parlament kiálljon mellette. Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte (29%), valamint a szólás- és gondolatszabadság védelme (28%). Egy másik érték, amely idővel egyre nagyobb hangsúlyt kap, az uniós tagállamok és régiók közötti szolidaritás.

5. A VÁLTOZÁS SZELEI, DE EGYÜTT JOBBAK VAGYUNK.

Az európaiak kétharmada (65%) gondolja úgy, hogy az ukrajnai háború következtében meg fog változni az élete. Mindazonáltal a többség optimista az EU jövőjét illetően (57%), és elégedettségét fejezi ki a konfliktus során az uniós tagállamok közötti együttműködéssel kapcsolatban (58%).

6. A VÁLSÁGOK MEGVISELIK AZ ÁRÁT.

A megkérdezett uniós lakosság közel fele (46%) állítja, hogy a Covid19-világjárvány, az ukrajnai háború és a megélhetési költségek miatt már kedvezőtlenül érintette a személyes életszínvonalat. Ötből kettő (39%) várhatóan érintett lesz a következő évben, míg az európai háztartások 45%-a már most is nehézségekbe ütközik jelenlegi jövedelmével.

7. ELŐSZÖR A SZEGÉNYSÉG ELLENI KÜZDELEM.

Az infláció és a megélhetési költségek emelkedésével a polgárok azt szeretnék, ha az Európai Parlament a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre összpontosítana (37%). A közegészségügy továbbra is sok polgár számára fontos (34%), csakúgy, mint az éghajlatváltozás elleni folyamatos fellépés (31%). A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése (31%) szintén a listán szerepel.

8. AZ EU A MEGOLDÁS RÉSZE.

A közelmúltbeli válságok erősítik az Európai Unió polgári támogatását: 62%-uk „jó dolognak” tartja az EU-tagságot, ami 2007 óta a legmagasabb eredmények közé tartozik. Kétharmaduk (66%) tartja fontosnak az ország uniós tagságát, 72% pedig úgy véli, hogy országa hasznot húzott belőle.

9. NYOMÁS ALATT AZ EU HÍRNEVE.

Mindazonáltal a polgárok azt várják az EU-tól, hogy terjesszen elő megoldásokat az előttünk álló válságok súlyosbító hatásainak enyhítésére. Az Unió továbbra is nagymértékű támogatást nyújt, de az elmúlt évek tapasztalatain alapul, hogy az EU megoldást talál az ilyen válságok sikeres kezelésére. Az EU-ról pozitív képet adó polgárok 2022 tavasza óta bekövetkezett ötpontos csökkenése (52%-ról 47%-ra) olyan figyelmeztetésnek tekinthető, amelyet az EU-nak hamarosan végre kell hajtania.

10. EURÓPAI VÁLASZTÁSOK A LÁTHATÁRON.

A többség (54%) kifejezi érdeklődését a 2024-es európai választások iránt, míg 45%-uk azt állítja, hogy nem. Ha az európai parlamenti választásokat a jövő héten tartanák, 67%-uk szavazna (a 10 pontos skálán 7-től 10-ig).

VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ

A globális poliválság számos, mélyreható kihívás elé állítja a polgárokat. A Parlament 2022. őszi Eurobarométer-felmérése világosan megfogalmazza ezeket, és bemutatja, hogy a megélhetési költségek válsága milyen jelentős hatást gyakorol a mindennapi életre. Ezen aggodalmak ellenére azonban továbbra is magas az EU támogatása. A polgárok az Európai Unió egészében arra kérik az Európai Parlamentet, hogy védje meg a demokráciát, védje meg az emberi jogokat és a gondolatszabadságot. Azt is szeretnék, hogy kiemelten kezelje a szegénység és a társadalmi kirekesztés, a „közegészségügy”, „az éghajlatváltozás elleni fellépés” és a „gazdaság támogatása” elleni küzdelmet.

A LIFING KÖLTSÉGÉNEK EMELKEDÉSE, MINT ALAPVETŐ PROBLÉMA

A számos kérdés közül a növekvő megélhetési költségek jelenleg szinte minden válaszadó számára a legsürgetőbbek (93%), minden korcsoportban, nemben, oktatási és társadalmi-szakmai háttérben. Ez egyben a legsürgetőbb kérdés is valamennyi uniós tagállamban, Svédországban.

A személyes életszínvonalra gyakorolt hatástól függetlenül az európaiak „a növekvő megélhetési költségeket” említik fő aggodalmukként. Még azok is, akik (közel) nem nehézségekbe ütköznek a számlák kifizetése során, aggódnak a probléma miatt (91%), szemben a legtöbbször nehézségekkel küzdők 96%-ával.

Ez a probléma valamennyi tagállamot érinti: Ausztria (89%), Szlovénia (88%), Románia (82%), Hollandia (81%), Dánia (77%) és Svédország (74%) kivételével valamennyi országban meghaladta a 90%-ot.

Ezzel a megállapítással nagyon is összhangban van a szegénység és a társadalmi kirekesztés, ami az európaiak fejében is magas (82%). Azok számára, akik azt mondják, hogy a személyes életszínvonaluk már csökkent, a szegénység és a társadalmi kirekesztés a második legnagyobb aggodalomra ad okot.

(90%). Különösen Cipruson (94%) és az euróövezeti válság által leginkább érintett tagállamokban, köztük Görögországban (97%), Portugáliában (95%), Spanyolországban (93%) és Olaszországban (92%) fordul elő.

Az „Ukrajnában a háború más országokra való átterjedése” a harmadik leggyakrabban kifejezett aggály (81%). A leginkább aggódó válaszadók Máltán (93%), Portugáliában (91%), Lengyelországban (91%) és Litvániában (90%) vannak. Ez a félelem különösen jellemző a nők és az idősebb generációk körében. Végezetül az éghajlatváltozás továbbra is vezető kérdés az uniós polgárok 81%-a számára, de – jelentős mértékben – nem csak a fiatalabb válaszadók körében. Valójában az 55 éves és idősebbek 81%-a aggasztónak tartja őket és közeli hozzátartozóikat, még akkor is, ha kevésbé valószínű, hogy az EP fő prioritásának tekintik, mint a fiatalabb európaiak. Az aggodalom szintje Észtországban 44% és Máltán 93% között mozog.

AZ ÉLETSZÍNVONAL SÚLYOS HATÁSSAL VAN

A polgárok pénzügyi helyzetét vizsgálva a felmérés azt mutatja, hogy a poliválság következményei – beleértve az ukrajnai háborút, a Covid19-világjárványt és az emelkedő inflációt – egyre inkább érezhetőek. Az uniós polgárok közel fele (46%) állítja, hogy az életszínvonala már csökkent, és további 39%-uk számít hatással a következő évre, és csak 14%-uk számít semmilyen változásra.

Az alacsonyabb iskolai végzettségű polgárok életszínvonalát már jelentős mértékben érintette (56%, szemben a még tanulók 34%-ával).

Fontos megjegyezni, hogy a már érintett polgárok aránya jelentősen eltér a tagállamok között: A legalacsonyabb Svédországban (24%) és Finnországban (27%), a legmagasabb Cipruson (70%), Görögországban (66%), Máltán (65%) és Franciaországban (62%). Mégis, még a skandináv országokban is, ahol a jelenlegi hatása korlátozott, a többség vagy már úgy érzi, hogy csökken az életszínvonal, vagy várhatóan a közeljövőben bekövetkezik. Az európai háztartások 45%-a állítja, hogy már nehézségekbe ütközik, 54%-uk pedig még mindig kényelmesen él. Ismét jelentős különbségek vannak az országok között: a nehézségekkel küzdők aránya sokkal alacsonyabb volt Svédországban (13%), Dániában (13%), Finnországban (16%), Hollandiában (16%) és Luxemburgban (19%), szemben Görögországgal (79%) és Bulgáriával (75%). A növekvő gazdasági korlátok másik meghatározó mutatója a „legtöbbször” vagy „néha” számlafizető nehézségekkel szembesülő polgárok arányának növekedése, ami 2021 ősze óta 9 százalékpontos (30%-ról 39%-ra), 2022 tavasza óta pedig + 6 százalékpontos növekedést jelent.

A növekvő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedéseket tekintve minden harmadik európai elégedett a nemzeti kormány és az uniós szinten hozott intézkedésekkel. Az elégedettség Máltán 66%, Észtországban 15%, Írországban 55% és Észtországban 13% az uniós intézkedések esetében.

AZ UKRAJNÁNAK NYÚJTOTT UNIÓS TÁMOGATÁS JÓVÁHAGYÁSA TOVÁBBRA IS STABIL ÉS MAGAS

A felmérés egyik legfontosabb tanulsága, hogy az európai polgárok továbbra is rugalmasan támogatják Ukrajnát: A válaszadók 74%-a támogatja az EU támogatását az orosz inváziót követően, és 73% helyesli az „Ukrajna támogatása érdekében az Európai Unió által” tett konkrét intézkedéseket, például az orosz kormány elleni szankciókat, valamint az Ukrajnának nyújtott pénzügyi, katonai és humanitárius támogatást. Az uniós támogatást jóváhagyók aránya valamennyi tagállamban magasabb, mint a helytelenül kifejezők aránya, a legmagasabb szint Svédországban (97%), Finnországban (95%), Hollandiában (93%), Portugáliában (92%) és Dániában (92%) volt a legmagasabb.

Az Ukrajna állami támogatása és az egyéni pénzügyi helyzetek közötti lehetséges összefüggéseket vizsgálva számos érdekes megállapítás merül fel: a magasabb egy főre jutó GDP-vel rendelkező tagállamok állampolgárai nagyobb valószínűséggel hagyják jóvá az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást. Másrészt – és talán még ennél is komolyabban figyelembe véve, hogy az európai polgárok többsége személyesen hol áll ezzel a kérdéssel – az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása a nemzeti inflációs rátáktól és a munkanélküliségi szintektől függetlenül továbbra is magas. Még a pénzügyi nehézségekkel küzdő uniós polgárok többsége is támogatja az EU-t Ukrajna mellett: Azok 70%-a, akiknek az életszínvonala csökkent (szemben azok 79%-ával, akiknek a jövedelme még nem csökkent, és 73%-uk nem tapasztalt változást/növekedést). A támogatás életkortól, nemtől és politikai hovatartozástól függetlenül is meglehetősen stabil.

Nagyra értékelik a tagállamok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy összehangolják az invázió következményeire adott válaszlépéseket. Az uniós polgárok 58%-a elégedett az országok közötti együttműködés szintjével, míg 37%-uk nem. A jóváhagyás különösen magas Írországban (84%), Portugáliában (83%), Dániában (83%), Svédországban (81%) és Finnországban (80%). Görögországban (34%), Cipruson (40%) és Szlovákiában (41%) a válaszadók a legkevésbé elégedettek. Azok közül, akik elégedettek az ukrajnai háború következményeinek kezelését célzó tagállami együttműködéssel, 68% szeretné, ha az EP fontosabb szerepet töltene be, míg azok, akik pozitív képet alkotnak az EU-ról és az EP-ről, nagyobb valószínűséggel elégedettek a tagállami együttműködési szintekkel.

Tekintettel az európai gazdasági kilátásokra és a növekvő megélhetési költségek miatti aggodalmakra, a polgárok érthetően úgy érzik, hogy „a dolgok nem mennek a helyes irányba”, sem az országukban (62%), sem az EU-ban (51%). Az európaiak többsége (65%) sem érzi magát biztosnak abban, hogy élete úgy fog folytatódni, ahogy van. A kisebb egy főre jutó GDP-vel rendelkező országokban a polgárok nagyobb valószínűséggel érzik úgy, hogy életük megváltozhat. Görögországban például mindössze 10%-uk bízik abban, hogy élete változatlan marad, míg Írországban a válaszadók fele bízik ebben. Azok a polgárok, akik legtöbbször nehezen fizetik a számlákat, általában kevésbé bíznak a stabil jövőbe: csak 21% magabiztos, szemben a 35%-kal azok körében, akik (majdnem) soha nem találkoznak velük. Az előbbiek nagyobb valószínűséggel érzik úgy, hogy a dolgok személyes életükben rossz irányba mennek, és kevésbé optimisták az EU egészének jövőjét illetően. De még azok is, akik kényelmesen élnek, többnyire azt hiszik, hogy életük megváltozhat (59%). Ennek ellenére az európaiak többsége (57%) továbbra is optimista az EU jövőjét illetően. A legoptimistább kilátásokat az ír (84%) és a dán (81%) válaszadók fejezik ki. Ez különösen igaz a fiatal európaiakra is.

AZ EU ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENT MEGÍTÉLÉSE ÖSSZESSÉGÉBEN TOVÁBBRA IS POZITÍV

Az EU megítélése az európaiak 47%-a körében pozitív, 38%-a semleges, 14%-a pedig negatív. A 2022. tavaszi felmérés rekorderedményeit követően az EU pozitív képe visszatért a 2020-as és 2021-es szintre. A legtöbb tagállamban a többség pozitív képet mutat az EU-ról, néhány kivételtől eltekintve, ahol a semleges vélemény dominál. Az EU-ról alkotott negatív kép az összes európai ország kisebbségi nézete. Hasonló következtetések vonhatók le az EP-ről alkotott kép tekintetében is. Az elmúlt években, különösen a Covid19-világjárvány kitörése óta folyamatosan javult, és a 2022. tavaszi felmérésben 39%-os csúcspontot ért el. 2022 őszétől az EP pozitív képe visszaáll 2020-ra és 2021-re, 36%-os szinten. Az eredmény Máltán (62%), Írországban (58%) és Svédországban (53%), a legalacsonyabb Görögországban (27%), Észtországban (27%), Szlovéniában (26%) és Franciaországban (22%), ahol a „semleges” válasz a leggyakrabban említett válasz. Az európaiak többsége szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb szerepet töltene be (55%, -3 százalékpont 2022 tavaszához és 2021 őszéhez képest). Ez a legnépszerűbb válasz 23 tagállamban: a legnagyobb részesedés Cipruson (87%), Görögországban (75%) és Spanyolországban (75%). Azok az európaiak, akik általában véve pozitívabbak az EU-val és az Európai Parlamenttel kapcsolatban, szintén azt akarják, hogy a Parlament erősebb szerepet játsszon, mint a korábbi európai, nemzeti vagy helyi választásokon szavazó polgárok esetében.

A jelenlegi geopolitikai kontextusban még relevánsabb az a felfogás, hogy az EU-tagság „jó dolog” továbbra is magas (62%, -3 százalékpont), és továbbra is a legmagasabb szinten marad 2007 óta. Görögország és Szlovákia kivételével minden országban a legtöbb polgár – ahol a semlegesebb felfogás dominál – „jó dolognak”tekinti az ország EU-val való büszkélkedését. A legmagasabb arány Luxemburgban (90%) és Írországban (83%), míg Litvániában (+ 17 százalékpont), Máltán (+ 17 százalékpont), Finnországban (+ 6 százalékpont) és Szlovákiában (+ 5 százalékpont) a legnagyobb növekedés 2021 őszéhez képest.

Amellett, hogy az uniós tagság „jó dolog”, az európaiak kétharmada (66%) is „fontosnak” tartja országa uniós tagságát. Az európaiak igen magas aránya (72%) azt is mondaná, hogy országuknak előnye származott az uniós tagságból. Ez a mutató 2021 ősze óta nem változott, ami az uniós lakosság általános rezilienciájának jeleit támasztja alá. Ez a többségi vélemény is valamennyi tagállamban, a 90%-ot meghaladó arányban Máltán (95%), Írországban (92%), Litvániában (91%) és Luxemburgban (91%). Ez az eredmény a legtöbb országban viszonylag stabil maradt, a legjelentősebb növekedést Máltán (+ 6 százalékpont), Finnországban (+ 6 százalékpont) és Svédországban (+ 4 százalékpont) figyelték meg. A fiatalabb válaszadók, a szabályos szavazók, valamint a szavazást fontosnak tartó polgárok nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy országuk hasznot húzott az EU-tagságból.

A jelenlegi helyzetre tekintettel egy másik jelentős felismerés az, hogy a válaszadók az EU hozzájárulását adják a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez (36%), mivel ez a fő oka annak, hogy országuk élvezte az uniós tagság előnyeit. E mutató eredményei 2021 októbere/novembere óta 6 százalékponttal nőttek, ami az e kérdés tárgyát képező tételek közül a legnagyobbat figyelte meg. A legnagyobb növekedés Lettországban (+ 16 százalékpont), Litvániában (+ 15 százalékpont), Hollandiában (+ 13 százalékpont), Észtországban (+ 12 százalékpont), Máltán (+ 11 százalékpont) és Lengyelországban (+ 11 százalékpont) történt. Ez azt jelzi, hogy milyen hatással lehet az orosz háború Ukrajna ellen. Más okok miatt kiemelkedik többek között az uniós országok közötti együttműködés (35%, + 3 százalékpont) és az EU hozzájárulása az adott ország gazdasági növekedéséhez (30%, =). Érdekes, hogy ez utóbbi mutatja a legnagyobb növekedést azokban az országokban, ahol a válaszadók a legnagyobb pénzügyi nehézségekről számoltak be, például Bulgáriában (+ 7 százalékpont), Görögországban (+ 7 százalékpont), Cipruson (+ 5 százalékpont) vagy Szlovákiában (+ 5 százalékpont), ami azt jelzi, hogy a polgárok egyre növekvő nehézségekkel szembesülve látják az EU-t a megoldás részeként.

Ami azokat az értékeket illeti, amelyeket az európaiak az EP-nek védeni kívánnak, a demokrácia (36%, -2 százalékpont 2022 tavasza óta), az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte (29%, + 2 százalékpont) és a szólás- és gondolatszabadság (28%, + 1 százalékpont) az EU szintjén az első három közé tartozik. Ezeket az értékeket 2021 ősze óta a legtöbben említették, hangsúlyozva azt az erős üzenetet, amelyet a polgárok az EP-vel kapcsolatos elvárásaikkal kapcsolatban küldenek. A demokráciát mint védelmet igénylő értéket nagyobb valószínűséggel említik azok az európaiak, akik „pozitív képet mutatnak” az EU-ról és az Európai Parlamentről, és szeretnék, ha ez utóbbi szerepe fontosabb lenne. Ez a szegmens pozitívan gondolkodik az uniós tagságról, és azon a véleményen van, hogy fontos az európai választásokon való szavazás.

Az Európai Parlament számára kifejezett politikai prioritások is tanúskodnak az általános politikai háttérről: 2022 tavasza után ismét a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem a csúcspontján 37% (2022 tavasza óta 1 százalékpont), ezt követi a „közegészségügy” (34%, -1 százalék), az éghajlatváltozás elleni fellépés (31%, =) és a gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése (31%, + 1 százalékpont). A szegénység elleni küzdelem kiemelt prioritást jelent az alacsonyabb iskolai végzettséggel rendelkező és nagyobb pénzügyi nehézségekkel küzdő válaszadók számára. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem – amint azt a korábbi felmérések is megállapították – nagyobb valószínűséggel prioritást élvez a fiatalabb válaszadók és diákok számára. A közegészségügy (42%-tól 34%-ig), valamint a migráció és a menekültügy (23%-tól 11%-ig) egyaránt kevésbé fontossá vált 2021 őszéhez képest.

EURÓPAI VÁLASZTÁSOK A LÁTHATÁRON

A 2024. májusi európai választások előtt másfél évvel az Európai Parlament 2022. őszi Eurobarométer-felmérése az európai polgárok hozzáállását is vizsgálja. A 2024-es európai választások továbbra is fontosak és lényegesen nagyobbak a 2019-es választások előtti időszakhoz képest.

Az európai választásokon való szavazás rendkívül fontos: az európaiak 46%-a, közepes és 39%-a, illetve csekély jelentősége 14%. Kulcsfontosságú polgári kötelesség (10. pont) a válaszadók közel negyede (24%) esetében. A 2019-es európai választásokat megelőző másfél évben elért eredmények összehasonlítása és összehasonlítása azt mutatja, hogy az európai választásokon való szavazás jelentősége 4 százalékponttal nőtt, a 2017. őszi 42%-ról 2022 őszére 46%-ra, és néhány országban jelentős eltérések mutatkoztak. A legnagyobb növekedés Portugáliában (+ 19 százalékpont), Görögországban (+ 17 százalékpont), Horvátországban (+ 17 százalékpont) és Csehországban (+ 14 százalékpont) történt. Az arányok – jóval alacsonyabb mértékben – csökkentek Bulgáriában (-5 százalékpont), Németországban (-4 százalékpont), Franciaországban (-4 százalékpont) és Litvániában (-4 százalékpont). A polgárok több mint fele (54%) érdeklődik a 2024-es európai választások iránt, míg 45%-uk szerint nem olyan szintűek, mint 2017 őszén, amikor az érdeklődés 55% volt. Azóta a legtöbb országban jelentősen eltért: a legnagyobb növekedés Görögországban (+ 14 százalékpont), Horvátországban és Portugáliában (+ 9 százalékpont mindkét országban), míg a legnagyobb csökkenés Finnországban (-14 százalékpont), Észtországban (-13 százalékpont) és Hollandiában (-13 százalékpont) következett be. Végül, míg 2022 tavasza óta kismértékben csökkent a következő európai választásokon való szavazás valószínűsége, uniós szinten összességében továbbra is magas, 67%-os. A szavazás valószínűsége az észtországi 49%-tól a Ciprusi 51%-ig terjed, míg tízből nyolcan Svédországban (85%), Hollandiában (83%) és Dániában (82%).

KONTEXTUS

Terepmunka

Az Európai Parlament 2022. őszi Eurobarométer felmérésének terepmunkáját a Kantar Public október 12. és november 7. között végezte mind a 27 uniós tagállamban. A felmérés eredményeinek helyes értelmezéséhez elengedhetetlen figyelembe venni a terepmunka idején fennálló politikai és társadalmi összefüggéseket. A felmérésben feltett kérdések összes nemzeti eredményét – és ennek folytatásaként az európai átlageredményeket is – a terepmunka idején fennálló helyzet és nyilvános vita fényében kell vizsgálni.

Oroszország háborúja Ukrajna ellen

A terepmunka idején a közbeszédet az ukrajnai háború uralta, amely 2022. február 24-én kezdődött, amikor Vlagyimir Putyin orosz elnök elrendelte csapatainak megtámadását Ukrajnában. A terepmunka kezdetén Oroszország fokozta rakéta- és dróntámadásait a főváros, Kijev és más nagyvárosok ellen. Ez azután történt, hogy Vlagyimir Putyin azzal vádolta Ukrajnát, hogy megtámadta a Krímet Oroszország szárazföldi részével összekötő hidat. A kijevi, harkivi, lvivi és más ukrán városokban történt súlyos légicsapások halált és pusztítást okoztak, és sok város és falu nem maradt fűtés, áram és víz nélkül, mivel a támadások gyakran a létfontosságú polgári infrastruktúra ellen irányultak. A terepmunka időszaka alatt a polgári lakosság és a polgári infrastruktúra elleni szándékos támadások, valamint az egyéb háborús bűncselekmények egyre növekvő bizonyítékai miatt egyre több felhívás érkezett a háborús bűnökkel foglalkozó különleges törvényszék létrehozására.

Az orosz agressziós háború kezdetétől az EU humanitárius, politikai, pénzügyi és katonai támogatást nyújtott Ukrajnának. Az EU nagyon gyorsan megállapodott az Oroszország elleni számos szankciócsomagról az invázióra válaszul,1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en amely magában foglalta az orosz szénre vonatkozó embargót és egyes orosz bankoknak a SWIFT nemzetközi fizetési rendszertől való kizárását. Október 6-án az uniós vezetők megállapodtak a nyolcadik szankciócsomagról, reagálva Oroszország folyamatos eszkalációjára, beleértve az ukrán Donyeck, Luhanszk, Zaporizsszia és Kherson régiók illegális annektálását a sham „referenda” alapján, további csapatokat mozgósítva, és nyílt nukleáris fenyegetéseket bocsátva ki. A nyolcadik csomag többek között új export- és importtilalmakat vezetett be, amelyek célja, hogy megfosztsák az orosz hadsereget és ipart az ukrán területen folytatott háborúhoz szükséges kulcsfontosságú összetevőktől és technológiáktól. A csomag megteremtette a G7-ek által előirányzott olajárak felső határának végrehajtásához szükséges jogi keret alapját is.2 Https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Emellett a terepmunka idején Lengyelország, a balti államok és Írország már javaslatot tettek a Moszkva elleni kilencedik szankciócsomagra, beleértve az orosz háborús erőfeszítések támogatása érdekében Belaruszra vonatkozó korlátozásokat is.

A háború kezdete óta az „Európa együtt” (amely az Európai Unióból, az uniós tagállamokból – köztük végrehajtó ügynökségeikből és állami fejlesztési bankokból –, valamint az Európai Beruházási Bankból és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankból áll) 19,7 milliárd EUR pénzügyi támogatást mozgósított Ukrajnának.

A támogatás nagy része makroszintű pénzügyi támogatás formájában valósul meg. Emellett az Ukrajnának nyújtott uniós pénzügyi támogatás stratégiaibb és kiszámíthatóbb megközelítésére irányuló munka 2023-ban még folyamatban volt a terepmunka idején. Az Európai Tanács 2022. október 20–21-i ülését követően a Bizottság 18 milliárd EUR összegű támogatási csomagot javasolt Ukrajnának 2023-ra.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Október 25-én Von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke és Scholz német kancellár megnyitotta az Ukrajna helyreállításáról szóló nemzetközi szakértői konferenciát Berlinben, hogy megvitassák a hosszú távú segítségnyújtást a nemzetközi adományozókkal.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf 2022 márciusában az EU életbe léptette az ideiglenes védelemről szóló irányelvet, amely5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians segítséget nyújt a háború elől menekülőknek. Azóta az ukrán menekültek tartózkodási engedélyre, valamint az oktatáshoz és a munkaerőpiachoz való hozzáférésre jogosultak. Ezt az ideiglenes védelmet októberben meghosszabbították, és 2024 márciusáig érvényes.

A terepmunka időszaka alatt az uniós országok megállapodtak abban, hogy közösen 15 000 ukrán katonát képeznek ki európai földön, hogy kielégítsék Ukrajna sürgős katonai kiképzési szükségleteit, és lehetővé tegyék az ország számára, hogy megvédhesse területi integritását és szuverenitását a nemzetközileg elismert határain belül. Emellett az Európai Békekeret (EPF) keretében 16 millió EUR értékű támogatási intézkedéseket hagytak jóvá az ukrán fegyveres erők kapacitásépítésének támogatására.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en A terepmunka időszakának vége felé az orosz hatóságok figyelmeztetést adtak ki, hogy Ukrajna készen áll egy „piszkos bomba” indítására, amelyet egyes elemzők úgy értelmeztek, hogy Oroszország előkészíti a terepet a háború további eszkalációihoz.

Oroszország agressziós háborúja a mezőgazdasági termelés, az ellátási láncok és a kereskedelem zavarait is kiváltotta, amelyek a világ élelmiszer- és műtrágya-árait soha nem látott szintre kényszerítették. Október 29-én, szombaton Oroszország bejelentette, hogy felfüggeszti részvételét egy korábbi gabonaexport-megállapodásban, amely az Ukrajna elleni háborúban élelmiszert fegyverez. November 2-án azonban újraindultak az Ukrajnából származó gabonaszállítmányok, miután Oroszország beleegyezett abba, hogy újra csatlakozik az ENSZ által támogatott fekete-tengeri gabonakezdeményezéshez, véget vetve egy olyan patthelyzetnek, amely azzal fenyegetett, hogy újraéleszti a globális élelmiszerválságot, mivel a világ számos országa nagymértékben támaszkodik az Ukrajnából származó élelmiszer-exportra.

Október 19-én az Európai Parlament „az elnök, a választott vezetők és a civil társadalom által képviselt bátor ukrán népnek” ítélte a gondolatszabadságért járó 2022-es Szaharov- díjat, amelyet az Európai Parlament minden évben az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat védelmező egyének és szervezetek tiszteletére ítél oda.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 sakharov-prize

Gazdasági összefüggések

Az Ukrajna elleni agressziós háború következményei az Európai Bizottság 2022. őszi gazdasági előrejelzése szerint erősítették a globális inflációt.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media Földrajzi közelsége és az Oroszországból származó gázimporttól való erőteljes függése miatt az EU a legkiterjedtebb fejlett gazdaságok közé tartozik. Az energiaellátási válság tovább súlyosbítja a már meglévő inflációs nyomást és az ellátási lánc szűk keresztmetszeteit, amelyeket nem utolsósorban a Covid19-világjárvány és Kína folytatódó Covid19-politikája okozott.

Mindezek a tényezők rontják a háztartások vásárlóerejét és befolyásolják a termelést. A gazdasági hangulat jelentősen visszaesett. Az előrejelzési jelentés előrejelzése szerint a növekedés várhatóan jelentősen csökkenni fog az év fordulóján, és több tagállamot recesszióba taszít.

Hasonlóképpen, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) világgazdasági kilátásokról szóló jelentésében9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb a kockázata annak, hogy a világgazdaság jövőre recesszióba süllyed. A világgazdasági konjunktúra a vártnál szélesebb és élesebb lassulást tapasztal, az inflációs ráták az elmúlt évtizedekben tapasztaltnál magasabbak. Az életköltség-válság, a legtöbb régióban a pénzügyi feltételek szigorítása, az Ukrajna elleni orosz invázió és az elhúzódó Covid19-világjárvány mind erősen befolyásolják a kilátásokat. A globális növekedés az előrejelzések szerint a 2021-es 6,0%-ról 2022-ra 3,2%-ra, 2023-ban pedig 2,7 százalékra lassul. 2001 óta ez a leggyengébb növekedési profil, kivéve a globális pénzügyi válságot és a Covid19-világjárvány akut szakaszát. Az IMF jelentése megállapítja továbbá, hogy az energiaválság okozta sokk strukturális Európában, ezért valószínűtlen, hogy múló jelenség lenne.

Az Eurostat, az Európai Unió statisztikai hivatala által közzétett adatok szerint az euróövezet éves inflációs rátája 2022 októberében 10,6% volt, szemben a szeptemberi 9,9%-kal. Októberben az éves euroövezeti inflációhoz való hozzájárulás az energia (+ 4,44 százalékpont) volt, amelyet az élelmiszer, az alkohol és a dohány (+ 2,74 százalékpont) követett. AzEurópai Unió éves inflációja 2022 októberében 11,5% volt, szemben a szeptemberi 10,9%-kal. Egy évvel korábban ez az arány 4,4% volt. A legalacsonyabb éves ráta Franciaországban (7,1%), Spanyolországban (7,3%) és Máltán (7,4%) volt. A legmagasabb éves arány Észtországban (22,5%), Litvániában (22,1%) és Magyarországon (21,9%) volt.10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Az infláció hatásai egyre inkább tükröződnek a fogyasztói vásárlási szokásokban: az emberek feladják az ünnepeket vagy bizonyos tevékenységeket, több alkut keresnek és olcsóbb termékeket vásárolnak.

Október 27-én az Európai Központi Bank (EKB) 2009 óta 0,75 százalékponttal emelte a kamatlábakat a legmagasabb szintre, és egymás után harmadik jelentős kamatemelést hajtott végre.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Az EKB referencia-kamatlába jelenleg 2%.

A kihívást jelentő környezet ellenére azl abour piac továbbra is erőteljesen teljesít, évtizedek óta a legmagasabb foglalkoztatással. A Covid19-intézkedések enyhülése által tapasztalt erőteljes gazdasági bővülés 2022 első felében nettó kétmillió embert vonzott foglalkoztatásba, így az EU-ban foglalkoztatottak száma elérte a 213,4 millió főt. A munkanélküliségi ráta szeptemberben rekord alacsony, 6,0% volt. A munkaerőpiacok várhatóan késéssel reagálnak a gazdasági tevékenység lassulására, de ellenállóképesek maradnak. Az EU-ban a foglalkoztatás növekedése az előrejelzések szerint 2022-ben 1,8%-os lesz, majd 2023-ban megáll, 2024-ben pedig mérsékelten eléri a 0,4%-ot.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media 2022 szeptemberében az euroövezet szezonálisan kiigazított munkanélküliségi rátája 6,6% volt, a 2022. augusztusi 6,7%-ról és a 2021. szeptemberi 7,3%-ról. Az uniós munkanélküliségi ráta 2022 szeptemberében 6,0% volt, 2022 augusztusához képest stabil, a 2021. szeptemberi 6,7%-ról pedig csökkent.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Összességében agazdasági kilátásokat továbbra is rendkívüli mértékű bizonytalanság övezi, mivel Oroszország Ukrajna elleni háborúja folytatódik, és a további gazdasági zavarok lehetősége messze nem merült ki. A legnagyobb veszélyt a gázpiac kedvezőtlen fejleményei és a hiány kockázata jelenti, különösen 2023–24 telén.

Uniós szintű jogalkotási háttér

A terepmunka időszakát az EU előtt álló energiaválság kezelésének módjáról az összes jogalkotási szereplő között folyamatban lévő vita jellemezte. Október 18-án Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke új sürgősségi rendeletet terjesztett elő az EU-n belüli magas gázárak kezelése és az elkövetkező téli hónapok ellátásbiztonságának biztosítása érdekében. A jogszabálytervezet olyan terveket terjesztett elő, amelyek közös gázbeszerzéseket hoznak létre, és szolidaritási szabályokat állapítanak meg a tagállamok között az esetleges hiányok kezelése érdekében. A Bizottság azt is javasolta, hogy 2023 áprilisa előtt dolgozzanak ki egy új gázkereskedelmi referenciaértéket az LNG-re vonatkozóan.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 A Bizottság csomagja azonban nem tartalmazta a gázárak azonnali felső határát a tagállamok közötti politikai nézeteltérések és az ellátás biztonságára gyakorolt következményekkel kapcsolatos aggodalmak miatt.

Október 26-án Timmermans ügyvezető alelnök ismertette a tisztább levegőről és vízről szóló törvényt. Az Európai Bizottság „ideiglenes” célkitűzésként azt javasolta, hogy a nitrogén-oxidra vonatkozó éves határértéket 40 mikrogrammról 20 mikrogrammra csökkentsék, míg a nulla légszennyezettség célkitűzését legkésőbb 2050-ig el kell érni. Október 27-én az Európai Tanács és a Parlament jóváhagyta az új járművekre vonatkozó kibocsátási előírásokról szóló bizottsági javaslatot, beleértve a belső égésű motorok 2035-ig történő befejezését is, ami fontos lépés az EU éghajlat-politikai céljainak elérése szempontjából.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Október 12-én az Európai Bizottság azt ajánlotta az EU-27-nek, hogy adja meg Bosznia-Hercegovinának az uniós tagjelölt státuszt, október 18-án pedig az Európai Parlament sürgette az Európai Unió Tanácsát, hogy 2022 végéig fogadjon el határozatot Románia és Bulgária schengeni térséghez való csatlakozásáról.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

A terepmunka időszakában folytatódtak a Lengyelországgal és Magyarországgal az uniós források kifizetésére vonatkozó jogállamisági feltételrendszerről folytatott megbeszélések és tárgyalások.

Egyéb jelentős események nemzeti vagy nemzetközi szinten

Iránban a 22 éves kurd nő, Jina Mahsa Amini halála tüntetéseket és erőszakos elnyomást váltott ki. A főként nők és iskoláslányok által vezetett tiltakozások politikai változásra szólítottak fel a terepmunka idején.

A terepmunka időszakában folyamatban voltak a november 6-án Sharm el-Sheikhben (Egyiptom) tartandó éghajlat-változási konferencia előkészületei. A konferenciát megelőzően a Meteorológiai Világszervezet (WMO) és az EU Kopernikusz Éghajlatváltozási Szolgálata jelentést tett közzé, amely szerint Európában a hőmérséklet az elmúlt 30 évben több mint kétszerese volt a globális átlagnak, és hogy ez a bolygó leggyorsabb felmelegedési régiója.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Az „utolsó generációs” klímaaktivisták felhívták a figyelmet az éghajlatváltozás pusztító hatásaira a műalkotások vandalizálásával, az utak elzárásával és a polgári engedetlenség egyéb intézkedéseivel.

Hszi Csin-ping kínai elnök történelmi harmadik ciklust szerzett Kína vezetőjének egy hetes kommunista pártkongresszus után. Ő is támogatta néhány legközelebbi kommunista párt szövetségeseit, megerősítve pozícióját.

Október 30-án csehek tízezrei tüntettek Prágában az emelkedő szélsőségesség és populizmus ellen, két nappal a szélsőjobboldali politikai mozgalmak, a szélsőjobboldali csoportok és a kommunista párt koalíciója után. A tömegben sokan támogatták Ukrajnát az Oroszország elleni háborúban, szemben a korábbi tüntetésekkel, amikor az Európai Uniót és a NATO-t ellenző résztvevők közvetlen tárgyalásokat sürgettek Moszkvával a gázellátásról.

Az Egyesült Királyságban Liz Truss konzervatív miniszterelnök mindössze 45 nap hivatalba lépése után bejelentette lemondását, és október 25-én Rishi Sunak követte, aki az első indiai örökséggel rendelkező brit miniszterelnök lett.

Választások

Közvetlenül a terepmunka előtt parlamenti választásokat tartottak Lettországban és Bulgáriában.

Lettországban 2022. október 1-jén parlamenti választásokat tartottak a 2018-ban megválasztott 13. Saeima hivatali idejének végét követően. Krišjānis Kariņš miniszterelnök Új Egység pártja kapta meg a legtöbb szavazatot (19%), és a legtöbb helyet szerezte meg (26). 2022. október 3-án Egils Levits elnök felhatalmazta Kariņšt, hogy vezesse a koalíciós kormány megalakítására irányuló tárgyalásokat. A választópolgárok 59%-a leadta a szavazatát, szemben az előző választások 55%-ával.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

2022. október 2-án előrehozott parlamenti választásokat tartottak Bulgáriában. Az előrehozott választást a Petkov-kormány, a négypárti koalíció 2022. júniusi bukása után hívták meg. 2021 óta ez volt a harmadik előrehozott parlamenti választás, a korábbi választásokat 2021 áprilisában, júliusában és novemberében tartották. A GERB és régi vezetője, Boyko Boriszov megnyerte a legutóbbi választásokat, de az új parlament továbbra is széttöredezett, és az ország politikai helyzete törékeny. A folyamatos politikai válság és instabilitás az országos részvételi arányt 39,5%-ra csökkentette.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Ausztriai elnökválasztások: Október 9-én Alexander Van der Bellent választották újra Ausztria elnökévé az első fordulóban. Független jelöltként, de az osztrák Zöld Pártból kiindulva, Van der Bellen kampányában arra összpontosított, hogy „a viharos időkben biztonságos választás legyen”.

Van der Bellen a második hatéves mandátumát a szavazatok 56,7%-ával nyerte meg. Hat másik jelölt vett részt a szavazáson, amelyből a jobboldali Walter Rosenkranz (FPÖ) a szavazatok 17,7%-ával a második helyen állt. Az összes többi jelölt 10% alatti eredményt ért el. A részvételi arány 65,2% volt.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Elnökválasztás Szlovéniában: Október 23-án Anže Logar konzervatív külügyminiszter (34%) nyerte meg az elnökválasztás első fordulóját Nataša Pirc Musar ügyvéd (26,9%) ellen. Milan Brglez (15,45%) a harmadik helyen állt a hét jelölt között, ezt követte Vladimir Prebilič (10,60%), Sabina Senčar (5,94%), Janez Cigler Kralj (4,37%) és Miha Kordiš (2,81%). A részvételi arány 51,7% volt. Anovember 13-i szavazáson Nataša Pirc Musar nyert, és Szlovénia első női elnöke lett.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamenti választások Dániában: 2022.november 1-jén parlamenti választásokat tartottak Dániában. Mette Frederiksen miniszterelnök és szociáldemokrata pártja 20 év alatt először érte el az egyik legjobb eredményt, a szavazatok 27,5%-ával és 50 mandátumot szerzett, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 és ez annak ellenére történt, hogy Frederiksen ellentmondásos döntése szerint minden nyércet leöletett a világjárvány idején, amely az előrehozott választásokat indította el. A szociáldemokrata párt erőteljes megnyilvánulása, amely a baloldali blokkot vezette a 179-es parlament többségéhez szükséges 90 hely biztosításához, megakadályozta Frederiksen azon tervét, hogy megtörje a blokkokat, és nagy koalíciót alakítson ki a hagyományos bal-jobb megosztottságon keresztül, azzal érvelve, hogy a nemzetközi bizonytalanság idején politikai egységre van szükség. A választás csak néhány héttel azután történt, hogy két gázvezetéket szabotáltak Oroszországból Németországba dán vizeken keresztül, ami hatással volt a dánok biztonságérzetére. Ezen kívül a hazai kérdések, köztük az adócsökkentések, valamint az infláció és az emelkedő energiaárak elleni küzdelem szükségessége fontos kérdések voltak a kampányokban. A bevándorlás egykor kulcsfontosságú téma volt, részben azért, mert a szociáldemokraták kemény álláspontot képviseltek a migrációval kapcsolatban, megfosztották a jobboldali pártokat egy lehetséges gyűlési ponttól. A részvételi arány 84,1% volt. A terepmunka idején még folytak a tárgyalások a kormányalakításról.

Olaszország első női miniszterelnöke: Október 22-én Giorgia Melonit nevezték ki miniszterelnöknek, miután szélsőjobboldali pártja megnyerte a választásokat 2022 szeptemberében. A jobboldali koalíció (köztük a Lega és a Forza Italia) győzedelmeskedett a választásokon, a szavazatok 44%-a, Meloni pártja pedig 26%.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

November 3-án Meloni miniszterelnök Brüsszelbe utazott, hogy találkozzon az EU vezető intézményi képviselőivel, többek között az Európai Bizottság elnökével, Ursula von der Leyennel, az Európai Tanács elnökével, Michelrel és az Európai Parlament elnökével, Metsola-val. Találkozóin Meloni miniszterelnök jelezte, hogy Olaszország migrációval kapcsolatos álláspontja megváltozott, és megjegyezte, hogy a külső határok védelme vált a fő prioritássá.

Október 15-én a magyar kormány nemzeti konzultációs felmérést tett közzé, amelyben arra kérte a polgárokat, hogy állapodjanak meg, vagy nem értenek egyet azzal, hogy a kormány ellenzi az EU Oroszország elleni szankciós politikáját Ukrajna megszállása miatt. Orbán Viktor miniszterelnök gyakran görnyedt a szankciók ellen.

MÓDSZERTAN

A felméréshez használt módszertan

A jelen 2022. őszi Eurobarométer felmérésben a 98.1. hullámban végzett módszertan az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatósága (Public Opinion Monitoring Unit) által végzett Eurobarométer felmérések módszertana. A felmérést a Kantar Public 2022. október 12. és november 7. között végezte mind a 27 uniós tagállamban. Összesen 26 431 interjút készítettek. Az uniós eredményeket az egyes országok népességének méretétől függően súlyozták.

Az Eurobarométer felméréseket szemtől-szembe végzik az emberek otthonában vagy a küszöbön, a nemzeti nyelven. Minden országban a CAPI-t (Computer Assisted Personal Interviewing) használták.

Dániában és Csehországban néhány interjút számítógépes videointerjú (CAVI) technikával végeztek. A kérdező videón keresztül intézi a kérdőívet a válaszadóhoz, ahol mindkét rész láthatja egymást: az interjúk feltételei nagyon hasonlítanak a szemtől-szembe.

Cimborák

Ebben a felmérésben számos trendkérdést hasonlítanak össze az Európai Parlament 2022. tavaszi parleméterével az Eurobarométer 97.3. hullámából, amelyet 2022 áprilisában és májusában végeztek. A Covid19 miatt nem volt lehetséges minden országban szemtől-szembe interjút készíteni. Akkoriban Belgiumban, Csehországban, Dániában, Észtországban, Máltán, Lettországban, Hollandiában, Szlovéniában, Finnországban és Svédországban személyes interjúk egészítették ki.

Néhány további kérdést összevetünk az Európai Parlament 2021. őszi parleméterével az Eurobarométer 96,2-es hullámából, amelyet 2021 november-decemberében végeztek. Abban az időben Belgiumban, Csehországban, Dániában, Máltán, Szlovéniában és Finnországban a személyes módot online interjúk egészítették ki. Lettországban minden interjút online készítettek.

Ez a módbeli változás hatással lehet az eredményekre, különösen a spontán választásokkal járó kérdések esetében. Definíció szerint ezek a kódok nem jelennek meg a válaszadónak megjelenített első képernyőn, csak akkor jelennek meg a második képernyőn, ha a válaszadó úgy dönt, hogy nem választja ki az eredetileg kért elemek egyikét. Ennek következtében a spontán válaszokat csak marginálisan választják ki azok, akik részt vesznek az online felmérésben.

Fontos ezt figyelembe venni az evolúció elemzésekor.

Mindazonáltal a nemzeti fejlődésnek számos magyarázata van, és a kontextuális változások fontos szerepet játszanak.

Az EU általános adatvédelmi rendeletét (GDPR) követően megkérdezték a válaszadókat, hogy egyetértenek-e azzal, hogy olyan kérdésekkel kapcsolatban tegyenek fel kérdéseket, amelyek „érzékenynek” tekinthetők.

Megjegyzés: Ebben a jelentésben az uniós országokra hivatalos rövidítésük utal. Az e jelentésben használt rövidítések a következőknek felelnek meg:

Belgium	LÉGY SZÍVES!	Litvánia	LTT
Bulgária	BG	Luxemburg	LU
Csehország	CZ	Magyarország	HU
Dánia	DK	Málta	MT.
Németország	ITT VAN.	Hollandia	NL
Észtország	EE	Ausztria	A
Írország	IE	Lengyelország	PL.
Görögország	EL	Portugália	PT
Spanyolország	ES	Románia	RO
Franciaország	FR	Szlovénia	SI
Horvátország	HR	Szlovákia	SK
Olaszország	ITT VAN.	Finnország	FI
Ciprusi Köztársaság	CY*	Svédország	SE
Lettország	LV

Európai Unió – a 27 tagállam súlyozott átlaga EU27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, AZAZ, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT euro-övezet

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE az euróövezeten kívüli országok

Ciprus egésze az Európai Unió 27 tagállamának egyike. A „közösségi vívmányokat” azonban felfüggesztették az ország azon részén, amely nem a Ciprusi Köztársaság kormánya ellenőrzése alatt áll. Gyakorlati okokból csak a Ciprusi Köztársaság kormánya által ellenőrzött országban végzett interjúk tartoznak a „CY” kategóriába és az EU-27 átlagába.

I. AZ EURÓPAI POLGÁROK ELŐTT ÁLLÓ KIHÍVÁSOK

1.1 A polgárok jelenlegi aggályai

A jelentés első fejezete az uniós polgárok aggodalmait, valamint az EU jelenlegi helyzetéről, az országukról és saját életükről alkotott felfogásukat vizsgálja. Ez azt mutatja, hogy számos probléma aggasztja az európaiakat, mindenekelőtt a növekvő megélhetési költségeket, de a szegénységet, az éghajlatváltozást és az EU határán zajló háborút is. Ez hatással van arra, hogy hogyan látják a jelenlegi helyzetet saját országukban és az EU-ban. Az elmúlt évben némi zűrzavar tapasztalható a polgárok kilátásaiban, de annak ellenére, hogy kevesebb pozitívak voltak, mint hat hónappal ezelőtt, az attitűdök továbbra is ellenállóak, és az EU jövőjében továbbra is magas az optimizmus.

Azeurópai polgárok azt mondják, hogy számos különböző kérdés miatt aggódnak, és tízből legalább hatan azt mondják, hogy nagyon vagy kissé aggódnak a kérdésben szereplő nyolc kérdés mindegyike miatt.

Mindenekelőtt a válaszadók aggódnak a növekvő megélhetési költségek miatt, például az élelmiszer- és energiaárak emelkedése miatt (93%, köztük 63%, akik „nagyon aggódnak”). Van még három olyan kérdés, amelyet tízből legalább nyolcan aggasztanak: szegénység és társadalmi kirekesztettség (82%, köztük 45% „nagyon aggódott”), éghajlatváltozás (81%, ebből 46% „nagyon aggódik”) és a háború Ukrajnában más országokra való átterjedése (81%, ebből 42% „nagyon aggódik”). Emellett tízből legalább hét aggódik a nukleáris incidens kockázata (74%), a közös európai értékek, például a szabadság és a demokrácia (72%) és a migráció (70%) kockázata miatt.

Az emelkedő megélhetési költségek, például az élelmiszer- és energiaárak emelkedése Szegénység és társadalmi kirekesztés Az éghajlatváltozás A háború továbbterjedése Ukrajnában más országokba A nukleáris incidens kockázata A közös európai értékeinket, például a szabadságot és a demokráciát fenyegető kockázatok Migráció A fertőző betegségek, például a Covid19 vagy a majomhimlő terjedése Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – EU-27) Minden országban tíz válaszadóból több mint hét aggódik a növekvő megélhetési költségek miatt, és szinte minden válaszadó aggódik Görögországban (100%), Cipruson (99%), Olaszországban és Portugáliában (mindkettő 98%). Tízből több mint nyolcan „nagyon aggódnak” Görögországban (86%), Cipruson (85%) és Portugáliában (84%). A válaszadók legkevésbé aggódnak a növekvő megélhetési költségek miatt Svédországban (74%), Dániában (77%), Hollandiában (81%) és Romániában (82%).

A szegénység és a társadalmi kirekesztettség a tagállamokban széles körben aggodalomra ad okot. Öt országban tíz válaszadóból több mint kilenc aggódik ez miatt: Görögország (97%), Portugália (95%), Ciprus (94%), Spanyolország (93%) és Olaszország (92%). Hét olyan ország is van, ahol a válaszadók több mint fele „nagyon aggódik” Portugália (75%), Görögország (74%) és Ciprus (71%) vezetésével.

Térkép (% – összesen „Worried”) Térkép Jelmagyarázat QA18.4 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? Az emelkedő megélhetési költségek, például az élelmiszer- és energiaárak emelkedése (% – Összesen „Worried”) Ezzel szemben Svédországban a válaszadók kevesebb mint fele (48%), és ez az arány tízből kevesebb mint hét Dániában (53%), Csehországban (65%) és Észtországban (67%).

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.8 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – szegénység és társadalmi kirekesztés) Összességében az uniós polgárok 81%-a aggódik az éghajlatváltozás miatt. Ez a helyzet majdnem minden országban a válaszadók több mint fele esetében, a legnagyobb arányban Máltán (93%), Olaszországban és Portugáliában (mindkettő 92%). A kivétel Észtország, ahol a válaszadók kevesebb mint fele (44%) aggódik az éghajlatváltozás miatt. A „nagyon aggódó” arány Cipruson (68%), Máltán (62%), Franciaországban és Portugáliában (mindkettő 59%) a legmagasabb.

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.1 Mennyire aggódsz jelenleg az életeddel és a közeli életeddel kapcsolatos alábbi kérdések mindegyikéért? (% – éghajlatváltozás)

Minden országban tíz válaszadóból legalább hat azt mondja, hogy aggódik az ukrajnai háború miatt, amely más országokba is átterjed. A legmagasabb arány Máltán (93%), Lengyelországban, Portugáliában (91%) és Litvániában (90%), míg a legalacsonyabb arány Hollandiában (62%), Dániában (65%) és Svédországban (67%) figyelhető meg. A válaszadók nagy valószínűséggel „nagyon aggódnak” amiatt, hogy a háború más országokban is elterjedt Portugáliában (66%), Máltán (63%), Cipruson (62%) és Lettországban (60%).

Térkép Jelmagyarázat QA18.5 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? A háború átterjedése Ukrajnában más országokba (% – Összesen „Worried”) A máltai válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy aggódnak a nukleáris baleset kockázata miatt (93%), majd Portugáliában (89%), Olaszországban és Litvániában (mindkettő 88%). Cipruson a megkérdezettek 70%-a „nagyon aggódik”. Svédországban kevesebb mint fele (47%) aggódik a nukleáris baleset kockázata miatt, és ez az arány Hollandiában (54%), Dániában (55%) és Finnországban (58%) is viszonylag alacsony.

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.3 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – a nukleáris baleset kockázata) Minden országban a válaszadók több mint fele aggódik a közös európai értékeinket – például a szabadságot és a demokráciát – fenyegető kockázatok miatt. Tízből legalább nyolcan aggódnak Magyarországon (85%), Portugáliában (82%), Cipruson (81%), Olaszországban és Lengyelországban (mindkettő 80%), míg Észtországban (53%), Dániában és Hollandiában (mindkettő 57%) ez az arány a legalacsonyabb.

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.7 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – a közös európai értékeinkre, például a szabadságra és a demokráciára jelentett kockázatok) A tagállamok között nagy különbségek vannak azon válaszadók aránya tekintetében, akik szerint aggódnak a migráció miatt. Ez a legmagasabb Cipruson (93%), Máltán (92%), Görögországban (86%), Olaszországban (83%) és Portugáliában (81%). Valójában a válaszadók több mint fele „nagyon aggódik” a migráció miatt Cipruson (80%), Máltán (58%) és Görögországban (53%).

Ezzel szemben a válaszadók kevesebb mint fele aggódik a migráció miatt Dániában (37%) és Svédországban (45%).

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.2 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – migráció) A tagállamok között nagy különbségek vannak azon válaszadók aránya tekintetében, akik szerint aggódnak az olyan fertőző betegségek terjedése miatt, mint a Covid19 vagy a majomhimlő. Ez a legmagasabb Olaszországban (85%), Portugáliában (83%), Cipruson (79%) és Magyarországon (78%). Ezzel szemben Dániában (29%), Svédországban (33%), Hollandiában (37%), Észtországban (42%) és Németországban (47%) a válaszadók kevesebb mint fele esetében ez a helyzet.

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a nők jobban aggódnak, mint a férfiak a legtöbb kérdés miatt. A nők 78%-a aggódik a nukleáris baleset kockázata miatt, szemben a férfiak 69%-ával. Egyértelmű különbségek vannak a háború Ukrajnában más országokra való átterjedése (84% vs. 78%), a fertőző betegségek terjedése (67% és 59%), a közös európai értékeinket érintő kockázatok (75% és 69%), valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés (84% vs. 79%) tekintetében is.

Összesen „megijedt” Teljes „Nincs aggódás” Nem tudom. QA18.6 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – a fertőző betegségek, például a Covid19 vagy a majomhimlő terjedése) A legtöbb esetben az idősek jobban aggódnak, mint a fiatalok. A különbség a migrációval kapcsolatban a legnagyobb: az 55 év felettiek 74%-a aggódik a migráció miatt, de ez az arány folyamatosan csökken, 61%-ra a 15–24 évesek körében. Ennek az általános mintának két kivétele van. A fiatalok valamivel jobban aggódnak az éghajlatváltozás miatt (a 15–24 évesek 84%-a szemben az idősebb korúak 81%-ával), míg minden korosztály egyformán aggódik az emelkedő megélhetési költségek miatt.

Azok a válaszadók, akik korábban elhagyták az oktatást, nagyobb valószínűséggel aggódnak a legtöbb kérdés miatt. Ez a legvilágosabban látható a fertőző betegségek terjedése tekintetében. Azok közül, akik 15 évesen vagy annál fiatalabban hagyták el az oktatást, 76% aggódik a kérdés miatt, szemben a 16–19 évesek 66%-ával és a 20 éves vagy annál idősebbek 56% -ával. Hasonló minta vonatkozik az ukrajnai háború más országokra való átterjedésére, a szegénységre és a társadalmi kirekesztésre, a migrációra és a nukleáris baleset veszélyére is.

Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, kevésbé valószínű, hogy több kérdés miatt aggódnak. 78%-uk aggódik a szegénység és a társadalmi kirekesztettség miatt, szemben az időről időre nehézségekkel küzdők 88%-ával, míg a legtöbb esetben nehézségekkel küzdők 91%-ával. Ugyanez a minta vonatkozik a migrációval kapcsolatos aggodalmakra, a közös európai értékeinkre jelentett kockázatokra, a háború Ukrajnában más országokra való átterjedésére és a fertőző betegségek terjedésére is.

Ha a válaszadók pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről, nagyobb valószínűséggel aggódnak az éghajlatváltozás miatt, mint azok, akiknek az Európai Parlamentről alkotott képe negatív (88% vs. 71%). Ugyanez a minta kisebb mértékben vonatkozik az ukrajnai háború más országokra való átterjedésére (82% vs. 77%), valamint a fertőző betegségek terjedésére (65% vs. 59%). Ezzel szemben azok, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről, kevésbé valószínű, hogy aggódnak a migráció miatt (67%, szemben az Európai Parlament negatív képével rendelkezők 76%-ával). Végezetül azok a polgárok, akik jobban aggódnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés, valamint a megélhetési költségek miatt, nagyobb valószínűséggel szeretnék, ha az EP fontosabb szerepet töltene be.

QA18 Mennyire aggódsz jelenleg az életed és a közeli életed minden alábbi problémája miatt? (% – EU-27)

Az éghajlatváltozás	Migráció	A nukleáris incidens kockázata	Az emelkedő megélhetési költségek, például az élelmiszer- és energiaárak emelkedése	A háború továbbterjedése Ukrajnában más országokba	A fertőző betegségek, például a Covid19 vagy a majomhimlő terjedése	A közös európai értékeinket, például a szabadságot és a demokráciát fenyegető kockázatok	Szegénység és társadalmi kirekesztés
EU27	81	70	74	93	81	62	72	82
A nemek közötti
Férfi	80	68	69	92	78	59	69	79
Nő	82	71	78	94	84	67	75	84
Kor
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	81	77	81	96	88	76	75	89
’16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Még mindig tanulsz	85	59	65	92	76	55	65	79
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	77	75	80	96	86	66	75	91
Időről időre	83	75	79	95	84	71	78	88
Szinte soha	81	65	69	91	78	58	69	78
Az Európai Parlament képe
Pozitív	88	67	74	92	82	65	74	82
Semleges	80	69	73	93	81	62	70	82
Negatív	71	76	73	94	77	59	74	84
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	87	68	76	93	83	66	75	84
Kevésbé fontos	71	74	72	91	78	58	70	80
Nincs változás	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 A jövőhöz való hozzáállás

Az előző szakaszban leírtak szerint a polgárok számos aktuális kérdés miatt aggódnak. Ezért nem meglepő, hogy 2022 áprilisa és májusa óta csökkent azoknak a polgároknak az aránya, akik úgy gondolják, hogy az EU-ban a dolgok a helyes irányba haladnak. Tízből három (31%) pozitívan vélekedik az EU irányáról, ami 12 százalékpontos csökkenést jelent. Az arány, aki úgy érzi, hogy a dolgok rossz irányba haladnak, 11 ponttal 51% -ra nőtt. Ezek a változások megfordították a 2021. november-december és 2022. április-május közötti pozitív elmozdulást, és ennek következtében a helyzet most hasonló az egy évvel ezelőttihez.

Nem tudom. 9 (=) Sem az egyik, sem a másik (spontán) 9 (+ 1) Rossz irányba mennek a dolgok 51 (+ 11) A dolgok a helyes irányba mennek 31 (-12) (2022. október/november – 2022. ápr./május) D73.2 – Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? Az Európai Unió (% – EU-27) A polgárok kevésbé optimisták a saját országuk irányát illetően is. Körülbelül minden negyedik (24%, -13 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta) gondolja úgy, hogy országa a helyes irányba tart. Az egyértelmű többség (62%) most úgy gondolja, hogy a dolgok rossz irányba haladnak, ami 13 százalékpontos növekedést jelent 2022 áprilisa és májusa óta, és a valaha mért legmagasabb arány.

Összességében a válaszadók továbbra is pozitívabbak az EU irányát illetően, mint országuk iránya (31% vs. 24%), folytatva a hosszabb távú tendenciát.

Nem tudom. 6 (=) Sem az egyik, sem a másik (spontán) 8 (=) Rossz irányba mennek a dolgok 62 (+ 13) A dolgok a helyes irányba mennek 24 (-13) (2022. október/november – 2022. ápr./május) D73.1 – Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? (ORSZÁGUNK) (% – EU-27) A polgárok pozitívabbak, ha személyes életükre tekintenek, bár az elmúlt hat hónapban ez az intézkedés is negatívabbá vált. Tízből több mint hat (63%) érzi úgy, hogy a személyes életében a dolgok jó irányba haladnak (2022 áprilisa és májusa óta 7 százalékpont), míg 24% (+ 4 százalék) azt mondja, hogy a dolgok rossz irányba mennek.

Nem tudom. 5 (+ 1) Sem az egyik, sem a másik (spontán) 8 (°2) Rossz irányba mennek a dolgok 24 (+ 4) A dolgok a helyes irányba mennek 63 (-7) (2022. október/november – 2022. ápr./május) D73.4- Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? Az Ön élete személyesen (% – EU27) Csak három olyan tagállam van, ahol a válaszadók többsége úgy véli, hogy országukban a dolgok jó irányba haladnak: Luxemburg, Málta (65%) és Írország (46%). A fennmaradó 24 országban a többség úgy gondolja, hogy országukban a dolgok rossz irányba haladnak, és ez a nézet a legelterjedtebb Szlovákiában, Spanyolországban (mindkettő 72%), Horvátországban (71%), Franciaországban és Lengyelországban (mindkettő 70%).

Mind a 27 uniós tagállamban a válaszadók 2022 áprilisa és májusa óta kevésbé optimisták, bár Görögországban és Horvátországban a csökkenés marginális (kevesebb mint három százalékpont). Négy országban több mint 20 százalékponttal csökkent azok aránya, akik úgy gondolják, hogy országukban a dolgok a helyes irányba haladnak: Dánia (29%, -31 százalékpont), Portugália (30%, -25 százalékpont), Észtország (29%, -22 százalékpont) és Belgium (24%, -21 százalékpont).24 A jelentés során az előző hullámhoz képest bekövetkezett változás akkor tekinthető pozitív vagy negatív változásnak, ha ± 3 százalékpont vagy annál nagyobb. A 3 százalékpontnál kisebb mértékű változás stabilnak vagy változatlannak tekinthető.

E változások eredményeként Dániában, Németországban, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Portugáliában, Szlovéniában és Finnországban a többségi vélemény a negatív álláspont.

D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? (ORSZÁGUNK) (%)

EU27	HR	EL	MT.	A	BG	LU	SK	ITT VAN.	CY	LV	ES	RO	SI	CZ	FR	PL.	LTT	NL	ITT VAN.	IE	HU	FI	SE	LÉGY SZÍVES!	EE	PT	DK
A dolgok a helyes irányba mennek	2022. október/november	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ 2022. ápr./május	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Rossz irányba mennek a dolgok	2022. október/november	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ 2022. ápr./május	☐13	☐2	☐4	V1	☐2	☐5	☐3	☐10	☐7	☐14	☐1	☐12	☐10	☐2	☐11	☐18	☐15	Φ20	☐17	☐18	☐15	☐19	☐16	☐14	☐17	Φ20	Φ20	Φ20
Sem az egyik, sem a másik (spontán)	2022. október/november	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ 2022. ápr./május	=	V1	V2	☐3	☐2	V2	☐2	V4	V3	V6	☐5	V2	I. RÉSZ:	☐6	☐2	V2	=	V3	☐1	☐1	☐5	☐1	=	☐3	☐2	V3	=	☐9
Nem tudom.	2022. október/november	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ 2022. ápr./május	=	=	=	☐1	=	☐2	=	=	☐3	V1	☐2	=	V1	☐2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	☐4	☐3	☐2	☐5	☐5	☐2

Öt országban a válaszadók többsége úgy véli, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban: Málta (65%), Luxemburg, Írország (mindkettő 48%), Lettország (47%) és Litvánia (40%). A vélemény Portugáliában megoszlik (35% helyes, szemben 35% rossz irányba). A fennmaradó 21 országban a válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy az EU-ban rossz irányba mennek a dolgok, és ez különösen igaz Görögországra, Belgiumra (mindkettő 62%) és Spanyolországra (60%).

Máltán 2022 áprilisa és májusa között nőtt az az optimizmus, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak az EU-ban (65%, + 3 százalékpont). Az optimizmus azonban 23 tagállamban csökkent, különösen Dániában (31%, -26 százalékpont), Portugáliában (35%, -23 százalékpont), Észtországban (29%, -21 százalékpont) és Belgiumban (25%, -20 százalékpont). Az eredmények a másik három országban stabilak maradtak.

E változások eredményeként Bulgáriában, Dániában, Németországban, Észtországban, Hollandiában, Lengyelországban, Portugáliában, Szlovéniában, Finnországban és Svédországban a többségi vélemény a negatív.

D73.2 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? Az Európai Unió (%)

EU27	MT.	BG	EL	☐T	SK	LU	RO	HR	CY	ES	ITT VAN.	CZ	PL.	L▼	FR	HU	SI	LTT	NL	ITT VAN.	IE	FL	SE	LÉGY SZÍVES!	EE	PT	DK
A dolgok a helyes irányba mennek	2022. október/november	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ 2022. ápr./május	▼12	☐3	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Rossz irányba mennek a dolgok	2022. október/november	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ 2022. ápr./május	☐11	▼5	☐2	☐5	=	☐3	☐5	☐6	☐4	☐9	☐9	☐10	☐10	☐7	☐2	☐18	☐12	☐4	☐15	☐9	☐15	☐12	☐12	☐5	☐15	☐17	☐16	☐12
Sem az egyik, sem a másik (spontán)	2022. október/november	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ 2022. ápr./május	☐1	=	▼1	▼3	☐1	▼4	☐1	=	=	▼2	▼1	▼3	☐2	☐1	☐3	▼2	☐1	☐6	☐1	☐6	=	☐4	☐3	☐5	☐2	▼2	☐2	☐11
Nem tudom.	2022. október/november	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B.	8
Δ 2022. ápr./május	=	☐2	=	▼1	☐1	L4	▼2	=	☐3	=	=	☐1	▼2	=	☐6	▼4	▼1	☐4	▼1	☐1	☐1	☐1	☐4	☐8	☐3	☐6	☐5	☐3

Minden tagállamban a válaszadók többsége úgy véli, hogy a dolgok a magánéletükben a helyes irányba haladnak. A válaszadók nagy valószínűséggel Luxemburgban (82%), Írországban és Svédországban (mindkettő 80%) mondják ezt, míg kevesebb mint fele gondolja úgy, hogy élete jó irányba megy Portugáliában (46%), Lengyelországban (47%) és Romániában (49%).

Két országban nőtt az az optimizmus, hogy a válaszadók magánéletében a dolgok a helyes irányba haladnak 2022. április-május óta: Szlovákia (60%, + 4 százalékpont) és Ausztria (71%, + 3 százalékpont). 23 országban csökkent azoknak az aránya, akik úgy gondolják, hogy életük a helyes irányba halad, és hat országban több mint 10 százalékpontos csökkenést mutatnak: Portugália (46%, -19 százalékpont), Belgium (54%, -18 százalékpont), Lengyelország (46%, -17 százalékpont), Magyarország (50%, -13 százalékpont), Finnország (62%, -12 százalékpont) és Málta (76%, -12 százalékpont). Görögországban és Svédországban nem történt változás.

D73.4 – Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok jó irányba mennek, vagy rossz irányba,...? (% – az életed személyesen)

EU27	SK	A	EL	SE	BG	HR	CY	LTT	ITT VAN.	ES	LV	LU	RO	SI	CZ	EE	NL	DK	IE	FR	ITT VAN.	MT.	FI	HU	PL.	LÉGY SZÍVES!	PT
A dolgok a helyes irányba mennek	2022. október/november	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ 2022. ápr./május	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Rossz irányba mennek a dolgok	2022. október/november	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ 2022. ápr./május	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Sem az egyik, sem a másik (spontán)	2022. október/november	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ 2022. ápr./május	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Nem tudom.	2022. október/november	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ 2022. ápr./május	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy azok a válaszadók, akik hosszabb ideig maradtak az oktatásban, és kevesebb pénzügyi nehézségekkel küzdenek, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban. Különösen azok a válaszadók, akik 20 évesen vagy annál idősebben hagyták el az oktatást, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok jó irányba mennek az EU-ban (36%), szemben azokkal, akik 15 éves korukra elhagyták az oktatást (22%). Azok a válaszadók, akiknek soha vagy szinte soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a dolgok a helyes irányba haladnak (35%), mint azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak (16%).

Korcsoportonként is vannak különbségek. A 15–24 évesek az egyetlen olyan csoport, amely egyenlő arányban osztja meg a pozitív és negatív véleményeket azzal kapcsolatban, hogy hogyan mennek a dolgok az EU-ban (mindkettő 39%). Ezzel szemben a 40–54 évesek kétszer nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok rossz irányba mennek az EU-ban (56%), mint azt mondják, hogy jó irányba mennek (28%).

A társadalmi-szakmai csoportokat tekintve a vezetők a legvalószínűbbek azt mondani, hogy a dolgok uniós szinten jó irányba haladnak (40%), míg a munkanélküli válaszadók és a háziasok a legkevésbé valószínű, hogy azt mondják, hogy a dolgok a helyes irányba mennek (mindkettő 21%).

Végül az európai politikát követő válaszadók nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban (37%), mint azok, akik nem (23%).

D73.2 – Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? Az Európai Unió (%)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Sem az egyik, sem a másik (spontán)	Nem tudom.
EU27	31	51	9	9
Kor
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Még mindig tanulsz	39	41	9	11
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	32	51	9	8
Menedzserek	40	43	11	6
Egyéb fehér gallérok	35	51	8	6
Kézi munkások	27	57	8	8
Háziállatok	21	61	6	12
Munkanélküli	21	62	8	9
Nyugdíjas	28	50	10	12
Diákok	39	41	9	11
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	16	71	5	8
Időről időre	27	58	7	8
Szinte soha/soha	35	45	10	10
Kövesse az európai politikát
Kövesd	37	47	10	6
Ne kövesd	23	56	8	13

A szociodemográfiai elemzés kevesebb eltérést mutat nemzeti szinten, mint uniós szinten. Például az eredmények korcsoportonként hasonlóak a válaszadókhoz képest, akik úgy gondolják, hogy a dolgok országukban a helyes irányba haladnak.

Az iskolai végzettséget tekintve kis különbség van: azok, akik 20 évesen vagy annál nagyobb valószínűséggel hagyják el az oktatást, országukban a helyes irányba mennek (27%), szemben azokkal, akik 15 éves korukra elhagyták az oktatást (20%). A társadalmi-szakmai csoportok közül a vezetők a legvalószínűbbek azt mondani, hogy a dolgok nemzeti szinten jó irányba haladnak (30%), a munkanélküli válaszadók (18%), a háztartási alkalmazottak és a fizikai dolgozók (mindkettő 19%) ezt a legkevésbé mondják.

Egyértelmű különbség van a pénzügyi nehézségek között. Azok a válaszadók, akiknek soha vagy szinte soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a dolgok országukban a helyes irányba mennek (28%), mint azok, akiknek legtöbbször nehézséget okoz a számlák kifizetése (13%).

A nemzeti és uniós szintű helyzettel kapcsolatos attitűdök összefüggenek. Azok közül, akik úgy gondolják, hogy a dolgok uniós szinten jó irányba haladnak, 61%-uk gondolja úgy, hogy országukban jól mennek a dolgok. Ezzel szemben azok 90%-a, akik uniós szinten negatívan vélekednek a dolgokról, szintén úgy gondolja, hogy a dolgok nemzeti szinten rossz irányba haladnak.

D73.1 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? (ORSZÁGUNK) (% – EU)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Sem az egyik, sem a másik (spontán)	Nem tudom.
EU27	24	62	8	6
Kor
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Még mindig tanulsz	27	56	8	9
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	25	62	8	5
Menedzserek	30	56	10	4
Egyéb fehér gallérok	25	64	7	4
Kézi munkások	19	70	6	5
Háziállatok	19	69	6	6
Munkanélküli	18	71	6	5
Nyugdíjas	26	58	8	8
Diákok	27	56	8	9
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	13	79	4	4
Időről időre	20	69	6	5
Szinte soha/soha	28	57	9	6
A dolgok az EU-ban zajlanak...
Helyes irány	61	33	4	2
Rossz irány	8	90	1	1
Egyik sem	7	29	61	3

A szociodemográfiai elemzésben a fiatalabb válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok személyesen az életükben a helyes irányba mennek. Ez az arány a 15–24 évesek körében 73%-tól az 55 év felettiek 59%-áig terjed.

Ismét különbségek vannak az iskolai végzettség és a pénzügyi helyzet tekintetében. Azok, akik 20 évesek vagy annál idősebbek, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a dolgok életükben jó irányba mennek (71%), akik 16–19 évesen (59%) vagy 15 évesen vagy annál fiatalabbak (49%). Azok a válaszadók, akiknek soha vagy szinte soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel gondolják azt, hogy a dolgok életükben a helyes irányba mennek (74%), mint azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak (32%).

A társadalmi-szakmai csoportok közül a vezetők a legvalószínűbb, hogy azt mondják, hogy a dolgok személyes életükben a helyes irányba mennek (76%), míg a munkanélküli válaszadók aránya a legalacsonyabb (38%).

D73.4 Jelenleg azt mondanád, hogy általában a dolgok a helyes irányba mennek, vagy rossz irányba, a...? Az Ön élete személyesen (%-EU)

A dolgok a helyes irányba mennek	Rossz irányba mennek a dolgok	Sem az egyik, sem a másik (spontán)	Nem tudom.
EU27	63	24	8	5
Kor
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Még mindig tanulsz	76	15	6	3
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	68	20	8	4
Menedzserek	76	14	7	3
Egyéb fehér gallérok	68	21	7	4
Kézi munkások	57	31	7	5
Háziállatok	47	38	11	4
Munkanélküli	38	44	12	6
Nyugdíjas	60	24	10	6
Diákok	76	15	6	3
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	32	54	9	5
Időről időre	49	35	10	6
Szinte soha/soha	74	15	7	4

Tekintettel arra, hogy az elmúlt hat hónapban csökkent azoknak az aránya, akik úgy gondolják, hogy a dolgok jó irányba haladnak az EU-ban, nem meglepő, hogy az EU jövőjének optimizmusa is csökkent. Az európai polgárok többsége azonban továbbra is optimista.

Tíz európaiból alig hat (57%, -5 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta) azt állítja, hogy optimista az EU jövőjét illetően, míg 39% (+ 5 százalékpont) pesszimista.

Az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus még mindig viszonylag magas az elmúlt tíz év megállapításaihoz képest. A legutóbbi eredmények azonban azt mutatják, hogy 2022. április-május óta csökken az optimizmus, és ez a Covid19-világjárvány kezdetével egybeeső 2020 óta tartó folyamatos csökkenés része.

(2022. október/november – 2022. ápr./május) Nem tudom. 4 (=) Teljes „nem optimista” 39 (°5) Teljes „optimista” 57 (-5) SD22 Ön szerint Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjét illetően? (% – EU-27) Görögország, Ciprus és Franciaországkivételével az egyes tagállamokban a válaszadók többsége optimistának tartja az EU jövőjét. A válaszadók legalább háromnegyede így vélekedik Írországban (84%), Dániában (81%) és Máltán (77%).

Görögországban 41%-uk optimista, 56%-uk pedig pesszimista az EU jövőjét illetően. Cipruson 44% optimista és 53% pesszimista, míg Franciaországban 44%-uk optimista és 51% pesszimista.

Nőtt az EU jövőjével kapcsolatos optimizmus Horvátországban (70%, + 5 százalékpont) és Romániában (59%, + 3 százalékpont). Azonban 10 országban csökkent, a legnagyobb visszaesés Spanyolországban (57%, -12 százalékpont), Belgiumban (54%, -10 százalékpont) és Franciaországban (44%, -10 százalékpont) történt. Az eredmények 15 tagállamban stabilak maradtak.

E változások eredményeként az optimizmus lett a kisebbségi vélemény Franciaországban.

Evolúció 2022 okt/nov 2022 – ápr./május 2022 2022. október/november 2022. április/május SD22 Ön szerint Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjét illetően? (% – optimista) A szociodemográfiai elemzés az EU jövőjével kapcsolatos optimizmusban mutatkozó különbségeket szemlélteti. A 15–24 évesek (64%) nagyobb valószínűséggel optimisták az EU jövőjét illetően, különösen az 55 év felettiekhez (55%). Az elemzés azt is mutatja, hogy minél tovább marad egy válaszadó az oktatásban, annál valószínűbb, hogy optimista: A 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkezők 65%-a pozitívan értékeli az EU jövőjét, szemben a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel.

A társadalmi-szakmai csoportok közül a vezetők (70%) és a diákok (67%) a legvalószínűbbek, hogy optimisták, különösen a házlakókhoz és a munkanélküli válaszadókhoz képest (45%). Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése (63%), sokkal valószínűbb, hogy optimisták, mint azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak (34%).

Azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az EU-ról (85%), nagyobb valószínűséggel érzik magukat optimistának az EU jövőjét illetően, mint azok, akik semleges (43%) vagy negatív (9%) véleményt vallanak az EU-ról. Az európai politikát követő válaszadók (66%) nagyobb valószínűséggel érzik magukat optimistának az EU jövőjét illetően, mint azok, akik nem követik ezeket a híreket (47%).

SD22 Ön szerint Ön nagyon optimista, meglehetősen optimista, meglehetősen pesszimista vagy nagyon pesszimista az EU jövőjét illetően? (% – EU)

Teljes „optimista”	Teljes „nem optimista”	Nem tudom.
EU27	57	39	4
Kor
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Még mindig tanulsz	67	29	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	58	38	4
Menedzserek	70	28	2
Egyéb fehér gallérok	63	35	2
Kézi munkások	54	43	3
Háziállatok	45	49	6
Munkanélküli	45	49	6
Nyugdíjas	54	40	6
Diákok	67	29	4
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	34	61	5
Időről időre	53	43	4
Szinte soha/soha	63	33	4
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	85	13	2
Semleges	43	50	7
Összesen „negatív”	9	89	2
Kövesse az európai politikát
Kövesd	66	32	2
Ne kövesd	47	46	7

II. RÉSZ. AZ EMELKEDŐ MEGÉLHETÉSI KÖLTSÉGEK

Az előző fejezet kiemelte az emelkedő megélhetési költségeket, mint az európai polgárok számára jelenleg a legnagyobb aggodalmat. Ez valószínűleg a növekvő inflációnak tudható be, és tükrözi a legutóbbi standard Eurobarométer felmérés (EB97) megállapításait, amelyek azt mutatták, hogy a megélhetési költségek drámaian megnőttek, mivel az elmúlt két évben aggodalomra ad okot. Ez a fejezet közelebbről vizsgálja a kérdést, megvizsgálva a háztartások jelenlegi pénzügyi helyzetét, valamint azt, hogy az olyan globális események, mint a Covid19-világjárvány és az ukrajnai háború, hogyan befolyásolták életszínvonalukat. A fejezet ezután egy év alatt értékeli az életkörülményekre és a gazdasági helyzetre vonatkozó várakozásokat.

Bár a növekvő megélhetési költségek már egy ideje aggodalomra adnak okot, a jelentés fő változása az, hogy a jövőbeli várakozások sokkal pesszimistábbak. Ha az európaiakmár nem tapasztaltak életszínvonal-csökkenést, akkor leginkább azt várják, hogy a következő évben látni fogják. Jelentős mértékben nőtt a saját életkörülményeikre és a nemzetgazdaság helyzetére vonatkozó várakozások aránya is egy év múlva.

A fejezet felméri az emelkedő megélhetési költségek kezelésére hozott intézkedésekkel való elégedettséget is. Tekintettel arra, hogy a polgárok aggodalmukat fejezték ki a növekvő megélhetési költségek miatt, nem meglepő, hogy sokan bírálják az e kérdés kezelése érdekében nemzeti és uniós szinten hozott intézkedéseket.

A háztartások pénzügyi gazdálkodásának módja önmagában is kritikus kérdés, de más kérdésekre is kihatással van. Amint azt a jelentés egészében látni fogjuk, a válaszadók pénzügyi helyzete az egyik legfontosabb társadalmi-demográfiai jellemző, amely befolyásolja a különböző kérdésekkel kapcsolatos attitűdöket, beleértve az EU-val és az Európai Parlamenttel, valamint az európai választásokon való szavazással kapcsolatos attitűdöket.

Az Eurostat adatai egyértelműen azt mutatják, hogy az infláció a világjárvány következtében nőtt, és az ukrajnai háború következtében tovább fokozódott. Ez különösen igaz az energiaárakra, amelyek a tavalyi év azonos időszakához képest több mint 35 százalékponttal emelkedtek. Ennek következtében az európaiak életkörülményeit jelentős mértékben érintette.

Energia: –38,7% Étel: + 17,8% Minden elem: + 11,5% Infláció az Európai Unióban

2.1 Az uniós háztartások pénzügyi helyzete

Pénzügyi jövedelmüket tekintve az európai polgárok között széles a különbség a kényelmesen élők és a nehézségekkel küzdők között. Alig több mint a fele (54%) állítja, hogy kényelmesen él, köztük 8%-uk „nagyon kényelmesen” és 46% „inkább kényelmesen”. Ezzel szemben 45%-uk állítja, hogy nehézségekkel küzd, köztük 36%, akik „bizonyos nehézségekkel” és 9% „sok nehézséggel” él.

Sok nehézséggel kell szembenéznie jelenlegi jövedelmével 9 Nehézségekbe ütközik a jelenlegi jövedelemmel 36 Elutasítás (SPONTÁN) 1 Nem tudom. 1 Nagyon kényelmesen élni a jelenlegi jövedelemmel 8 Elég kényelmesen élsz a jelenlegi jövedelmeddel 46 (2022. október/november) QA16 Az Ön háztartásának jövedelmére gondolva hogyan jellemezné jelenlegi helyzetét? (% – EU-27) Nagy különbségek vannak az országok között. 16 tagállamban a válaszadók többsége azt állítja, hogy kényelmesen él. Az arány Svédországban (87%), Dániában (86%), Finnországban (84%), Hollandiában (82%) és Luxemburgban (80%) a legmagasabb. Ezzel szemben 11 országban a többség azt állítja, hogy nehézségekkel küzdenek. A válaszadók nagy valószínűséggel Görögországban (79%) és Bulgáriában (75%), ezt követi Romániában (64%), Szlovákiában (63%) és Magyarországon (62%).

Térkép Jelmagyarázat QA16 Az Ön háztartásának jövedelmére gondolva hogyan jellemezné jelenlegi helyzetét? (% – „nehéz körülmények között élni”) A szociodemográfiai elemzés szerint a férfiak nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy kényelmesen élnek jelenlegi jövedelmükkel (57% vs. 51%). Életkor szerint nincs egyértelmű különbség.

Nagy különbség van az iskolázottság szintjében. Azok a válaszadók, akik 20 évesen vagy annál idősebben fejezték be tanulmányaikat, sokkal nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy kényelmesen élnek (69%), mint azok, akik 16–19 évesen (47%) vagy 15 évesnél fiatalabbak (39%). Társadalmi-szakmai kategóriánként is nagy eltérések vannak: azok az arányok, amelyek azt mondják, hogy kényelmesen élnek, a vezetők 79%-ától a munkanélküliek 22%-áig terjednek.

QA16 Az Ön háztartásának jövedelmére gondolva hogyan jellemezné jelenlegi helyzetét? (% EU)

Teljes „kényelmes élet”	„Nehézségekkel való felélés” összesen	Nem tudom.
EU27	54	45	0
A nemek közötti
Férfi	57	41	1
Nő	51	48	0
Kor
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Még mindig tanulsz	56	39	3
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	65	34	0
Menedzserek	79	20	0
Egyéb fehér gallérok	57	42	0
Kézi munkások	45	54	0
Háziállatok	35	64	0
Munkanélküli	22	77	0
Nyugdíjas	54	46	0
Diákok	56	39	3

Körülbelül minden tizedik európai (9%) állítja, hogy az elmúlt tizenkét hónapban többnyire nehézségekbe ütközött a számlák kifizetése. Tízből három (30%) állítja, hogy időről időre nehézségekbe ütközik, míg tízből hat (60%) azt mondja, hogy soha, vagy szinte soha nem tapasztalja ezeket a nehézségeket.

Elutasítás (SPONTANEOUS) 1 (=) Időről időre 30 (+ 4) Az idő nagy részében 9 (+ 2) Szinte soha/Soha nem 60 (-6) (2022. október/november – 2022. ápr./május) D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondanád, hogy nehézségeid voltak a számlák kifizetésével a hónap végén...? (% – EU-27) A görögországi válaszadók (35%) a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy legtöbbször nehézségekbe ütköznek a számlák kifizetése, majd Bulgáriában, Cipruson (mindkettő 18%) és Portugáliában (17%). A másik szélsőségben tíz válaszadóból legalább nyolc azt állítja, hogy Dániában, Svédországban (mindkettő 91%), Hollandiában (83%), Luxemburgban (82%) és Finnországban (80%) soha, vagy szinte soha nem tapasztalt nehézségeket.

Szinte soha/soha Az idő nagy részében Időről időre Elutasítás (SPONTANEOUS) D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondanád, hogy nehézségeid voltak a számlák kifizetésével a hónap végén...? (%) A szociodemográfiai elemzés szerint azok a válaszadók, akik korán befejezték tanulmányaikat, sokkal nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy legtöbbször nehezen fizetik ki a számlákat. Ez az arány a 15 éves vagy annál fiatalabbak körében 16%, míg a 20 éves vagy annál idősebbek körében ez az arány 5%. Társadalmi-szakmai kategóriánként is nagy különbségek vannak. Azok az arányok, amelyek azt mondják, hogy a legtöbb esetben nehézségekbe ütköznek a számlák kifizetésében, a vezetők körében a legalacsonyabb (3%), és a legtöbb csoportból kevesebb mint egytized, de sokkal magasabb a munkanélküliek (31%) és a háziasok (20%) körében. Az eredmények hasonlóak a korcsoportok, valamint a férfiak és nők között.

D60 Az elmúlt tizenkét hónapban azt mondanád, hogy nehézségeid voltak a számlák kifizetésével a hónap végén...? (% – EU)

Az idő nagy részében	Időről időre	Szinte soha/Soha nem	Elutasítás (spontán)
EU27	9	30	60	1
A nemek közötti
Férfi	9	28	62	1
Nő	9	33	57	1
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Még mindig tanulsz	6	28	62	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	9	25	64	2
Menedzserek	3	18	78	1
Egyéb fehér gallérok	6	34	60	0
Kézi munkások	9	40	50	1
Háziállatok	20	39	41	0
Munkanélküli	31	37	32	0
Nyugdíjas	8	26	66	0
Diákok	6	28	62	4

Tíz európaiból több mint nyolcan számoltak be arról, hogy életszínvonaluk már csökkent, vagy arra számítanak, hogy ez a következő évben bekövetkezik.

A válaszadókat arra kérték, hogy gondolkozzanak el személyes életszínvonalukon, és gondoljanak olyan kérdésekre, mint a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az infláció és az árak emelkedése. A polgárok közel fele (46%) állítja, hogy életszínvonala már csökkent, és arra számítanak, hogy a következő évben is ez lesz a helyzet. Tízből négyen (39%) azt mondják, hogy az életszínvonaluk még nem csökkent, de úgy gondolják, hogy ez lesz a következő évben. Minden hetedik (14%) azt mondja, hogy nem vár semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalára.

Javult az életszínvonalad 1 Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonaladra 14 Az életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy ez lesz a következő évben. 39 (2022. október/november) Nem tudom/Nincs válasz 0 Az életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy ez a következő évben is így lesz. 46 QA17 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak befolyásolják a világgazdaságot, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Gondolva a személyes életszínvonalára (pl. az árukra és szolgáltatásokra, amelyeket megengedhet magának), mely állítások közül a legközelebb áll a személyes helyzetéhez? (% – EU-27)

A 2022. április-májusi Eurobarométer felmérés (EB 97.3) hasonló kérdést tett fel, amely kifejezetten az ukrajnai háború életszínvonalára gyakorolt hatásra összpontosított. Az eredmények hasonlóak voltak: tíz uniós polgárból négy (40%) azt mondta, hogy életszínvonaluk már csökkent, és közel fele (47%) erre számít a következő évben. Ezek a megállapítások megerősítik, hogy az emelkedő megélhetési költségek már 2022-ben is komoly aggodalomra adtak okot, és várhatóan 2023-ban is folytatódni fognak.

14 tagállamban a többségi álláspont az, hogy a válaszadók életszínvonala már csökkent, és várakozásaik szerint ez a következő évben is folytatódni fog. Különösen valószínű, hogy ez a helyzet Cipruson (70%), Görögországban (66%), Máltán (65%) és Franciaországban (62%).

12 országban a leggyakoribb álláspont az, hogy a válaszadók azt mondják, hogy életszínvonaluk még nem csökkent, de úgy vélik, hogy a következő évben ez lesz a helyzet. Az arány Szlovákiában (50%), Luxemburgban (49%), Magyarországon és Svédországban (mindkettő 47%) a legmagasabb. Szlovéniában egyenlő arányban számoltak be arról, hogy már csökkent az életszínvonaluk, mivel azt mondják, hogy ez még nem csökkent, de a következő évben (mindkettő 39%) erre számítanak.

A válaszadók nagy valószínűséggel azt mondják, hogy Hollandiában (30%), Svédországban (27%), Finnországban (25%) és Dániában (22%) nem várnak változást vagy hatást az életszínvonalukra.

Összesen „Csökkentett” Összesen „még nem csökkentették, de lesz” Összesen „Nincs változás/növekmény” Nem tudom/ Nincs válasz QA17 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak befolyásolják a világgazdaságot, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Gondolva a személyes életszínvonalára (pl. az árukra és szolgáltatásokra, amelyeket megengedhet magának), mely állítások közül a legközelebb áll a személyes helyzetéhez? (%) Az eredményekföldrajzi elemzése azt mutatja, hogy Európa déli területein a válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy életszínvonaluk már csökkent, mint Európa északi területein.

Térkép Jelmagyarázat QA17 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak befolyásolják a világgazdaságot, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Gondolva a személyes életszínvonalára (pl. az árukra és szolgáltatásokra, amelyeket megengedhet magának), mely állítások közül a legközelebb áll a személyes helyzetéhez? (% – Az Ön életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy ez a következő időszakban is így lesz. A szociodemográfiai elemzés kor és képzettségi szint szerinti különbségeket mutat, bár minden csoportban csak egy kisebbség mondja azt, hogy nem vár semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalukra.

Ami a korcsoportot illeti, a 15–24 év közötti válaszadók legkevésbé valószínűnek tartják, hogy életszínvonaluk csökkenését tapasztalták (37%, szemben az idősebb korúak 46%-ával), és nagy valószínűséggel azt mondják, hogy nem várnak semmilyen változást vagy hatást az életszínvonalukra (17% vs. 13–15%).

Azok a válaszadók, akik korán befejezték tanulmányaikat, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy már tapasztaltak életszínvonaluk csökkenését. Ez az arány a 15 éves vagy annál fiatalabbak körében 56%, a 20 éves vagy annál idősebbek körében pedig 41%.

Ami a társadalmi-szakmai kategóriát illeti, a munkanélküli válaszadók a legvalószínűbbek, hogy már tapasztaltak életszínvonal-csökkenést (61%), míg ez a legalacsonyabb a diákok (34%) és a vezetők (36%) között.

Mint várható, azok a válaszadók, akik legtöbbször nehezen tudják kifizetni a számlákat, szintén nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy már tapasztaltak életszínvonaluk csökkenését (77%), szemben azokkal, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek nehézségekkel (35%).

QA17 Számos tényező, például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az emelkedő infláció és árak befolyásolják a világgazdaságot, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Gondolva a személyes életszínvonalára (pl. az árukra és szolgáltatásokra, amelyeket megengedhet magának), mely állítások közül a legközelebb áll a személyes helyzetéhez? (%)

Az életszínvonala már csökkent, és arra számít, hogy ez a következő évben is így lesz.	Az életszínvonala még nem csökkent, de úgy gondolja, hogy ez lesz a következő évben.	Nem vársz semmilyen változást vagy hatást az életszínvonaladra	Javult az életszínvonalad	Nem tudom/Nincs válasz
EU27	46	39	14	1	0
Kor
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Még mindig tanulsz	34	45	18	1	2
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	44	40	14	1	1
Menedzserek	36	45	18	1	0
Egyéb fehér gallérok	43	43	13	1	0
Kézi munkások	51	36	12	1	0
Háziállatok	54	34	11	0	1
Munkanélküli	61	26	12	1	0
Nyugdíjas	48	36	15	1	0
Diákok	34	45	18	1	2
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	77	14	7	1	1
Időről időre	57	32	10	1	0
Szinte soha/soha	35	46	17	1	1

2.2 A jövő perspektívája

A polgárok sokkal pesszimistábbak életkörülményeikkel és nemzetgazdasági helyzetükkel kapcsolatban. Tízből négy európai (40%) arra számít, hogy egy év múlva rosszabb lesz az életkörülményei, ami 2021 novembere és decembere óta jelentős növekedést jelent (+ 18 százalékpont). Hasonló arány (42%, -12 százalék) számít arra, hogy az életkörülményeik egy éven belül azonosak lesznek, míg mindössze 13 százalékuk gondolja úgy, hogy jobb lesz (-8 százalékpont).

Jobb Rosszabb Ugyanaz az Nem tudom. 2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december SD21.1 Egy év múlva úgy gondolod, hogy az alábbiak mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? Az Ön életkörülményei (% – EU-27) 12 tagállamban a válaszadók többsége úgy véli, hogy életkörülményeik egy év múlva rosszabbodni fognak. Az arány Szlovákiában (57%), Csehországban, Görögországban (mindkettő 53%), valamint Németországban és Portugáliában (mindkettő 49%) a legmagasabb. A többi 15 országban a többség úgy véli, hogy az életkörülmények változatlanok maradnak, és ez a nézet a legelterjedtebb Finnországban (64%), Dániában, Hollandiában (mindkettő 58%) és Írországban (54%).

Mindössze három olyan ország van, ahol a válaszadók több mint egyötöde gondolja úgy, hogy egy év múlva jobbak lesznek az életkörülményei: Románia (23%), Horvátország (22%) és Hollandia (21%).

12 tagállamban a válaszadók többsége úgy véli, hogy életkörülményeik egy év múlva rosszabbodni fognak. Az arány Szlovákiában (57%), Csehországban, Görögországban (mindkettő 53%), valamint Németországban és Portugáliában (mindkettő 49%) a legmagasabb. A többi 15 országban a többség úgy véli, hogy az életkörülmények változatlanok maradnak, és ez a nézet a legelterjedtebb Finnországban (64%), Dániában, Hollandiában (mindkettő 58%) és Írországban (54%).

Jobb Rosszabb Ugyanaz az Nem tudom. SD21.1 Egy év múlva úgy gondolod, hogy az alábbiak mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? (% – a (NATIONALITY) gazdaság helyzete) 21 tagállamban 2021 novembere és decembere óta csökkent azon arány, amely szerint az életkörülményeik egy éven belül jobbak lesznek. A legnagyobb csökkenés Észtországban (13, -17 százalékpont), Máltán (13%, -14 százalékpont), Portugáliában (9%, -11 százalékpont), Németországban (8%, -10 százalékpont) és Olaszországban (18%, -10 százalékpont) tapasztalható. A fennmaradó hat tagállamban az eredmények stabilak maradtak.

2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december SD21.1 Egy év múlva úgy gondolod, hogy az alábbiak mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? Életkörülményei (% – jobb) Az európaiak többsége (60%) úgy gondolja, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva rosszabb lesz, ami jelentős növekedést jelent a 2021. november-decemberi arányhoz képest (+ 23 százalékpont). Körülbelül negyedük gondolja úgy, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva nagyjából azonos lesz (24%, -12 százalékpont), míg csak 11% (-11 százalékpont) gondolja úgy, hogy jobb lesz.

2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december Jobb Rosszabb Ugyanaz az Nem tudom. SD21.2 Egy év múlva úgy gondolod, hogy a következők mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (% – EU-27) A válaszadók többsége minden tagállamban úgy véli, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva romlani fog. Az arány Németországban 74%, Csehországban és Szlovákiában 72%, Írországban és Luxemburgban 46%, Dániában pedig 45%.

A válaszadók nagy valószínűséggel arra számítanak, hogy a nemzetgazdaság helyzete Dániában, Spanyolországban (mindkettő 34%) és Magyarországon (33%) változatlan marad.

Minden országban minden ötödik válaszadó arra számít, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva jobb lesz. A válaszadók leginkább Máltán, Romániában (mindkettő 19%), Olaszországban (18%) és Dániában (17%) vallják ezt a nézetet.

Jobb Rosszabb Ugyanaz az Nem tudom. SD21.2 Egy év múlva úgy gondolod, hogy a következők mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (% – EU) 2021 novembere és decembere között23 tagállamban csökkent azon arány, amely szerint a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva javulni fog. A legnagyobb csökkenés Észtországban (8%, -21 százalékpont), Németországban (6%, -20 százalékpont), Svédországban (12%, -17 százalékpont), Finnországban (9%, -17 százalékpont), Olaszországban (18%, -16 százalékpont), Írországban (14%, -14 százalékpont) és Portugáliában (7%, -14 százalékpont) tapasztalható. Az eredmények a másik négy országban (Bulgária, Lengyelország, Románia és Szlovákia) stabilak.

2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december SD21.2 Egy év múlva úgy gondolod, hogy a következők mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (% – jobb) A szociodemográfiai elemzésben a válaszadók minden csoportban nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy azéletkörülmények egy év múlva rosszabbaklesznek, mint azt hinni, hogy jobbak lesznek. Egyértelmű különbség van korcsoportonként, a 15–24 évesek körében a legvalószínűbb, hogy egy év múlva jobbak lesznek az életkörülményeik (25%), és az 55 év felettiek mondják ezt a legkevésbé (7%).

Azok a válaszadók, akik 20 éves vagy annál idősebb korban hagyták el az oktatást, nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy életkörülményeik egy év múlva jobbak lesznek (15%), és kisebb valószínűséggel gondolják azt, hogy rosszabbak lesznek (34%), mint a 15 éves vagy annál fiatalabbak (9%, illetve 46%).

Ami a számlák kifizetésének nehézségeit illeti, nincs különbség abban az arányban, amely szerint a dolgok egy év múlva jobbak lesznek. Azok azonban, akik legtöbbször nehezen tudják kifizetni a számlákat, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy életkörülményeik rosszabbak lesznek (63%), mint azoké, akiknek ritkán vagy soha nem vannak nehézségeik (33%).

SD21.1 Egy év múlva úgy gondolod, hogy az alábbiak mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? Az Ön életkörülményei (% – EU)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz az	Nem tudom.
EU27	13	40	42	5
Kor
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Még mindig tanulsz	24	28	43	5
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	12	63	20	5
Időről időre	14	49	32	5
Szinte soha/soha	13	33	50	4

Az eredmények általában konzisztensek a különböző szociodemográfiai csoportokban, a nemzetgazdasági várakozások tekintetében egy év múlva. A 15–24 éves korosztályokat tekintve a válaszadók nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a nemzetgazdaság helyzete egy év múlva jobb lesz (16%), mint az 55 évesek (9%).

Azok a válaszadók, akik legtöbbször nehezen tudják kifizetni a számlákat, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a nemzetgazdaság helyzete rosszabb lesz (72%), mint azoké, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek nehézségekkel (58%).

Az erre a kérdésre adott válaszok az életkörülményekkel kapcsolatosak. Azok közül, akik azt várják, hogy az életkörülményeik egy év múlva jobbak legyenek, 56% azt is elvárja, hogy a nemzetgazdaság jobb legyen.

SD21.2 Egy év múlva úgy gondolod, hogy a következők mind jobbak, rosszabbak vagy ugyanolyanok lesznek, mint ma? A (NATIONALITY) gazdaság helyzete (% – EU)

Jobb	Rosszabb	Ugyanaz az	Nem tudom.
EU27	11	60	24	5
Kor
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	8	72	16	4
Időről időre	11	61	24	4
Szinte soha/soha	11	58	26	5
Az életkörülmények elvárásai
Jobb	56	29	13	2
Rosszabb	3	91	5	1
Ugyanaz	6	42	49	3

2.3 Megelégedettség a jelenlegi nemzeti és európai intézkedésekkel

A polgárok egyharmada (33%) elégedett a nemzeti kormány növekvő megélhetési költségeinek kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel, míg közel kétharmaduk (64%) nem elégedett, köztük 27%, akik egyáltalán nem elégedettek.

Ugyanez az arány (33%) elégedett az EU által az emelkedő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedésekkel, 56%-uk nem elégedett, ebből 22% „egyáltalán nem elégedett”.

Összességében a válaszadók kevésbé valószínű, hogy negatívan ítélik meg az EU által hozott intézkedéseket, mint nemzeti kormányaik (64%, illetve 56%-uk nem elégedett), bár több válaszadó ad „nem tudom” választ az EU-val kapcsolatban (11%), mint nemzeti kormányuk esetében (3%).

A (NATIONALITY) kormány Az EU Teljes „kielégült” Összesen „Nem elégedett” Nem tudom. QA19 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a növekvő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelésére eddig hozott intézkedésekkel...? (% – EU-27) Három tagállamban a válaszadók többsége elégedett a nemzeti kormányuk növekvő megélhetési költségeinek kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel: Málta (66%), Luxemburg (62%) és Írország (60%). A többi 24 tagállamban a többség nem elégedett, és ez a legmagasabb Szlovákiában (82%), Észtországban (81%), Görögországban és Cipruson (mindkettő 79%).

Teljes „kielégült” Összesen „Nem elégedett” Nem tudom. QA19.1 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a növekvő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak)... általi kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (% – a (NATIONALITY) kormány) Öt tagállamban a válaszadók többsége elégedett az EU által a növekvő megélhetési költségek kezelése érdekében hozott intézkedésekkel: Írország (55%), Málta (52%), Luxemburg, Lengyelország (mindkettő 47%) és Dánia (39%). A többi 22 tagállamban a többség nem elégedett, és ez a legmagasabb Görögországban (77%), Cipruson (76%), Észtországban (65%), Belgiumban és Szlovákiában (mindkettő 64%).

Teljes „kielégült” Összesen „Nem elégedett” Nem tudom. QA19.2 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az emelkedő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak)... általi kezelése érdekében eddig hozott intézkedésekkel? (% – az EU) A szociodemográfiai elemzésben az eredmények oktatási szint és pénzügyi helyzet szerint eltérőek, és ez vonatkozik mind a nemzeti kormány, mind az EU által hozott intézkedésekre. Például azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel elégedettek a nemzeti kormányuk (36%) és az EU (34%) által hozott intézkedésekkel, mint azok, akik legtöbbször nehézségekkel küzdenek (21%, illetve 20%). Mindkét kérdésben a jászolok nagy valószínűséggel elégedettek, míg a házigazdák és a munkanélküli válaszadók a legkevésbé elégedettek.

Azok a válaszadók, akiknek az EU-ról alkotott általános képe pozitív, nagyobb valószínűséggel elégedettek az EU által hozott intézkedésekkel (48%), mint azokkal, akik negatív képet mutatnak az EU-ról (7%). Nagyobb valószínűséggel elégedettek a nemzeti kormány intézkedéseivel is (az EU-ról pozitív képpel rendelkezők 46%-a, szemben a negatív képpel rendelkezők 13%-ával).

Ha a válaszadók azt várják, hogy nemzetgazdaságuk egy év múlva jobb lesz, nagyobb valószínűséggel elégedettek lesznek a kormányuk által hozott intézkedésekkel (55%, szemben azok 26%-ával, akik a gazdasági helyzet rosszabbra számítanak). Valószínűbb, hogy elégedettek lesznek az EU által hozott intézkedésekkel (52% azok közül, akik azt várják, hogy a gazdaság jobb lesz, szemben azok 26%-ával, akik azt várják, hogy rosszabb lesz).

QA19 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek a növekvő megélhetési költségek (például az emelkedő élelmiszer- vagy energiaárak) kezelésére eddig hozott intézkedésekkel...? (% – EU)

A (NATIONALITY) kormány	Az EU
Teljes „kielégült”	Összesen „Nem elégedett”	Teljes „kielégült”	Összesen „Nem elégedett”
EU27	33	64	33	56
Kor
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	31	66	32	58
Menedzserek	40	57	38	50
Egyéb fehér gallérok	34	63	36	53
Kézi munkások	29	69	31	61
Háziállatok	27	71	23	66
Munkanélküli	26	72	25	64
Nyugdíjas	34	62	31	57
Diákok	36	57	37	47
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	21	77	20	72
Időről időre	31	67	32	60
Szinte soha/soha	36	60	34	53
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	46	51	48	40
Semleges	26	71	23	66
Összesen „negatív”	13	86	7	87
A nemzetgazdaság várható helyzete
Jobb	55	43	52	40
Rosszabb	26	72	26	63
Ugyanaz	42	55	41	50

III. RÉSZ. UKRAJNA TÁMOGATÁSA

Ez a fejezet az európaiaknak az ukrajnai háborúhoz való hozzáállását, valamint az EU és a tagállamok szerepét vizsgálja. Az Európa előtt álló számos kihívás ellenére széles körben elismerték, hogy az EU támogatja Ukrajnát és az általa hozott konkrét intézkedéseket. Az európaiak többsége elégedett az ukrajnai háború következményeinek kezelésében az uniós tagállamok közötti együttműködéssel is.

A legtöbb polgár úgy véli, hogy az orosz háború Ukrajnában alapvető hatással van az életükre, és csak egy kisebbség hisz abban, hogy az életük ennek következtében változatlan marad.

3.1 A polgárok jóváhagyják az EU álláspontját és az Ukrajnát támogató intézkedéseket

Négy uniós polgárból három (74%) egyetért azzal, hogy az EU támogatja Ukrajnát az orosz inváziót követően, és ez magában foglalja a 33% -ot, akik „erősen jóváhagyják” és 41%, hogy „valamennyire jóváhagyják”. Körülbelül minden negyedik (23%) nem helyesli az EU támogatását, köztük 16%, aki „valamivel nem ért egyet”, és 7% „erősen nem ért egyet”.

(2022. október/november) Némileg jóváhagyja 41 Kissé helytelenül 16 Erősen ellenszenves 7 Nem tudom/Nincs válasz 3 Határozottan jóváhagyja 33 QA13 Összességében egyetért-e vagy nem támogatja-e az Európai Unió Ukrajnának nyújtott támogatását Oroszország Ukrajna elleni megszállását követően? (% – EU-27) Minden országban többen helyeslik, mint elutasítják, hogy az EU támogatja Ukrajnát az orosz inváziót követően. Az uniós támogatás aránya Svédországban (97%), Finnországban (95%), Hollandiában (93%), Dániában és Portugáliában (mindkettő 92%) a legmagasabb. Az elutasítás szintje Európa délkeleti területein a legmagasabb, például Görögországban (48%), Szlovákiában (46%), Bulgáriában (44%) és Cipruson (42%).

Térkép Jelmagyarázat QA13 Összességében egyetért-e vagy nem támogatja-e az Európai Unió Ukrajnának nyújtott támogatását Oroszország Ukrajna elleni megszállását követően? (% – összesen „Jóváhagyás”)

Az Ukrajna állami támogatása és a polgárok gazdasági helyzete közötti lehetséges kapcsolatokat vizsgálva számos érdekes megállapítás merül fel: Először is pozitív összefüggés van az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás polgárok általi jóváhagyása és az adott országuk egy főre jutó GDP-je között. Más szóval, a magasabb egy főre jutó GDP-vel rendelkező országok nagyobb valószínűséggel hagyják jóvá az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást. Az ábra mérsékelt és pozitív korrelációs együtthatót (0,39) mutat, amelynek megbízhatósági szintje az esetek több mint 95%-ában statisztikailag szignifikáns.

Pozitív korreláció: R(25) = 0,39, púlt;0.5 Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást jóváhagyó polgárok százalékos aránya Egy főre jutó GDP PPS-ben* QA13 egy főre jutó GDP és az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása Másrészt, és talán még inkább elmondható, hogy mivel foglalkozik az európai polgárok többsége személyesen ebben a kérdésben, nincs jelentős kapcsolat az ország inflációs rátája és az Ukrajna uniós támogatásának az emberek általi jóváhagyása között. Hasonlóképpen, egy ország munkanélküliségi rátája nem befolyásolja, hogy polgárai mennyire fogják jóváhagyni az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást. A két korrelációs együttható egyike sem releváns (-0,08 az infláció esetében; és –0,17 a munkanélküliség esetében), és mindkettő statisztikailag nem szignifikáns (p=> 0,05).

Nincs összefüggés az inflációval: R(25) = -0,08, p= 0,68 Nincs összefüggés a munkanélküliséggel: R(25) = -0,17, p= 0,41 Infláció Munkanélküliség Infláció és munkanélküliségi ráta Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást jóváhagyó polgárok százalékos aránya Eurostat: HICP – 2022. október (éves változási ütem) AZ OLDAL URL-JE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Adatot letöltött 06 december 2022] Eurostat: Munkanélküliség – 2022. szeptember (tengerentúli kiigazítás) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Adatot letöltve: 2022. november 25.] QA13 Az infláció/munkanélküliség szintje és az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása Még a számlák kifizetésével nehézségekkel küzdő uniós polgárok többsége is egyetért azzal, hogy az EU Ukrajna mellett áll (66%), és csak 31% ellenzi.

Nem tudom/Nincs válasz 3 Összesen „Disapprove” 31 Összesen „Jóváhagyás” 66 QA13 Összességében egyetért-e vagy nem támogatja-e az Európai Unió Ukrajnának nyújtott támogatását Oroszország Ukrajna elleni megszállását követően? Bázis = D60. Az elmúlt tizenkét hónapban, azt mondanád, hogy nehézségeid voltak a számlák kifizetésével a hónap végén...? Az idő nagy része és időről időre QA13 & D60 A nehezen fizetők kétharmada jóváhagyja az EU támogatását Ukrajnának

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a magasabb képzettségű válaszadók, azaz azok, akik 20 évesen vagy annál idősebben hagyták el az oktatást, nagyobb valószínűséggel fogadják el az EU támogatását Ukrajnának az orosz inváziót követően (81%), mint azok, akik 16–19 évesen (71%) vagy 15 éves vagy annál fiatalabbak (66%). A társadalmi-szakmai csoportok körében az uniós támogatást a vezetők körében a legmagasabb (84%) és a háztartási alkalmazottak körében a legalacsonyabb (63%) támogatja. A fiatalabb válaszadók valamivel nagyobb valószínűséggel fogadják el az EU támogatását Ukrajnának az orosz inváziót követően (a 15–24 évesek 77%-a, szemben az idősebb korosztály 73%-ával).

Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása magasabb azon válaszadók körében, akiknek az EU-ról alkotott általános képe pozitív (91%, szemben azok 38%-ával, akiknek az EU-ról alkotott képe negatív).

QA13, Összességében, Ön támogatja vagy elutasítja az Európai Unió támogatását Ukrajnának az orosz megszállást követően? (% – EU)

Összesen „Jóváhagyás”	Összesen „Disapprove”	Nem tudom/Nincs válasz
EU27	74	23	3
Kor
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Még mindig tanulsz	79	17	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	73	24	3
Menedzserek	84	14	2
Egyéb fehér gallérok	76	21	3
Kézi munkások	69	28	3
Háziállatok	63	33	4
Munkanélküli	68	27	5
Nyugdíjas	74	22	4
Diákok	79	17	4
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	91	8	1
Semleges	67	28	5
Összesen „negatív”	38	59	3

A válaszadókat ezután arra kérték, hogy részletesebben gondolják át az EU által a háború kezdete óta Ukrajna támogatása érdekében tett különböző intézkedéseket, például az orosz kormány elleni szankciókat vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatást.

Négy uniós polgárból mintegy három (73%) helyesli az EU Ukrajna támogatására irányuló fellépését, és ez magában foglalja a 31%-ot, akik „erősen jóváhagyják” és 42%, hogy „valamennyire jóváhagyják”. Körülbelül minden negyedik (24%) ellenzi az uniós fellépéseket, köztük 16%, aki „valamivel nem ért egyet”, és 8%-uk „erősen nem helyesli”.

(2022. október/november) Némileg jóváhagyja 42 Kissé helytelenül 16 Erősen ellenszenves 8 Nem tudom/Nincs válasz 3 Határozottan jóváhagyja 31 QA14 Gondoskodjunk most részletesebben az Európai Unió által a háború kezdete óta Ukrajna támogatására tett különböző lépésekről, például az orosz kormány elleni szankciókról vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatásról: egyetértesz vagy elutasítod ezeket a cselekedeteket? (% – EU-27) Az Ukrajnát támogató uniós intézkedések jóváhagyási szintje eltérő. 24 országban a válaszadók többsége helyesli az uniós fellépéseket, tízből több mint kilencen pedig Svédországban, Finnországban (96%), Hollandiában (93%), Dániában (92%) és Írországban (91%). A többség azonban ellenzi az EU intézkedéseit Görögországban (51%) és Szlovákiában (49%), míg Cipruson egyenlő arányban vannak azok, akik jóváhagyják és elutasítják (mindkettő 48%). Az elutasítás mértéke Bulgáriában (45%), Magyarországon (41%) és Ausztriában (40%) is viszonylag magas.

Az Ukrajnát támogató uniós intézkedések jóváhagyásának legalacsonyabb szintje ismét Európa délkeleti területeire összpontosul.

Térkép Jelmagyarázat QA14 Gondoskodjunk most részletesebben az Európai Unió által a háború kezdete óta Ukrajna támogatására tett különböző lépésekről, például az orosz kormány elleni szankciókról vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatásról: egyetértesz vagy elutasítod ezeket a cselekedeteket? (% – összesen „Jóváhagyás”) A korábbiakhoz hasonlóan, ha megvizsgáljuk, hogy a polgárok gazdasági helyzete hogyan viszonyul Ukrajna állami támogatásához, pozitív összefüggés áll fenn az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás polgárok általi jóváhagyása és az adott országuk egy főre jutó GDP-je között. Az alábbi ábrán szereplő korrelációs együttható mérsékelt pozitív korrelációt (0,39) mutat, amely több mint 95%-os konfidenciaszint mellett statisztikailag szignifikáns.

Pozitív korreláció: R(25) = 0,39, p < 0,05 Az Ukrajnát támogató uniós fellépéseket jóváhagyó polgárok százalékos aránya Egy főre jutó GDP PPS-ben* Eurostat – Egy főre jutó GDP vásárlóerő-szabványban (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Adatot letöltve: 2022. november 25.] * A vásárlóerő-szabvány (PPS) egy mesterséges valutaegység, amelyet az Eurostat az országok összehasonlítására használ, hogy kiküszöbölje a tagállamok közötti árszintkülönbségeket. QA14 egy főre jutó GDP és az EU Ukrajnát támogató egyedi intézkedéseinek jóváhagyása Ugyanakkor nincs jelentős kapcsolat az ország inflációs rátája és az Ukrajna támogatására irányuló uniós intézkedések jóváhagyása között. Hasonlóképpen, egy ország munkanélküliségi rátája nem befolyásolja, hogy polgárai mennyire fogják jóváhagyni az EU Ukrajnát támogató intézkedéseit. A két korrelációs együttható egyike sem releváns (-0,07 az infláció esetében; és -0.2 a munkanélküliség esetében), és statisztikailag sem szignifikánsak (mindkét esetben a p-érték nagyobb, mint 0,05).

Infláció Munkanélküliség Infláció és munkanélküliségi ráta Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást jóváhagyó polgárok százalékos aránya Eurostat: HICP – 2022. október (éves változási ütem) AZ OLDAL URL-JE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Adatot letöltött 06 december 2022] Eurostat: Munkanélküliség – 2022. szeptember (tengerentúli kiigazítás) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Adatot letöltve: 2022. november 25.] QA14 Az infláció/munkanélküliség szintje és az Ukrajnát támogató uniós intézkedések jóváhagyása Még a csökkent életszínvonalú polgárok többsége is egyetért az EU Ukrajna támogatására irányuló egyedi intézkedéseivel (67%). Összehasonlításképpen azon személyek 79%-a, akiknek a jövedelme még nem csökkent, és azok 74%-a, akik nem változtak/növekedtek életszínvonalukban, 74%-a hagyja jóvá az Ukrajnát támogató intézkedéseket.

Hagyja jóvá Nem helyesli Már csökkentett életszínvonal Még nem csökkent az életszínvonal, de az Nem változott/fokozott életszínvonal Bázis = QA17. Számos tényező – például a Covid19-világjárvány következményei, az ukrajnai háború, valamint az infláció és az árak emelkedése –hatással van a világgazdaságra, beleértve az Európai Unió tagállamait is. Gondolva a személyes életszínvonalára (pl. az utazásra és a szolgáltatásokra, amelyeket megengedhet magának), mely állítások közül a legközelebb áll a személyes helyzetéhez? QA14 Gondoskodjunk most részletesebben az Európai Unió által a háború kezdete óta Ukrajna támogatására tett különböző lépésekről, például az orosz kormány elleni szankciókról vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatásról: egyetértesz vagy elutasítod ezeket a cselekedeteket? További szociodemográfiai elemzések azt mutatják, hogy azok a válaszadók, akik 20 évesen vagy annál idősebben hagyták el az oktatást, nagyobb valószínűséggel fogadják el az EU Ukrajna támogatására irányuló intézkedéseit (80%), mint azoké, akik 16–19 évesen (69%) vagy 15 évnél fiatalabbak (64%) távoztak. A társadalmi-szakmai csoportok közül a vezetők (82%) és a diákok (79%) körében a legmagasabb az uniós támogatás aránya, míg a háztartásbeliek körében ez a legalacsonyabb (63%).

Az uniós fellépések jóváhagyása magasabb azon válaszadók körében, akiknek az EU-ról alkotott általános képe pozitív (90%, szemben azokkal, akiknek az EU-ról alkotott képe negatív). Az uniós fellépésekkel kapcsolatos attitűdök szorosan kapcsolódnak az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás általános jóváhagyási szintjéhez is. Azok közül, akik jóváhagyják az EU Ukrajnának nyújtott támogatását, 93% helyesli az EU által hozott konkrét intézkedéseket is.

QA14 Gondoskodjunk most részletesebben az Európai Unió által a háború kezdete óta Ukrajna támogatására tett különböző lépésekről, például az orosz kormány elleni szankciókról vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatásról: egyetértesz vagy elutasítod ezeket a cselekedeteket? (%)

Összesen „Jóváhagyás”	Összesen „Disapprove”	Nem tudom/Nincs válasz
EU27	73	24	3
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Még mindig tanulsz	79	17	4
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	70	26	4
Menedzserek	82	16	2
Egyéb fehér gallérok	76	22	2
Kézi munkások	69	28	3
Háziállatok	63	32	5
Munkanélküli	67	30	3
Nyugdíjas	73	24	3
Diákok	79	17	4
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	90	9	1
Semleges	67	29	4
Összesen „negatív”	36	61	3
Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása
Hagyja jóvá	93	6	1
Nem helyesli	15	83	2

3.2 Elégedettség a tagállamok együttműködésével

Amellett, hogy jóváhagyja az EU Ukrajnának nyújtott támogatását, az európaiak többsége pozitívan értékeli a tagállamok együttműködését. Tíz polgárból csaknem hat (58%) elégedett az ukrajnai háború következményeinek kezelésében az uniós tagállamok közötti együttműködéssel, míg tízből közel négyen (37%) nem elégedettek.

(Október 2022. november) Összesen „Nem elégedett” 37 Nem tudom/Nincs válasz 5 Teljes „kielégült” 58 QA15 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az uniós tagállamok közötti együttműködéssel az ukrajnai háború következményeinek kezelésében? (% – EU-27) 23 tagállamban a válaszadók többsége elégedett az ukrajnai háború következményeinek kezelésében az uniós tagállamok közötti együttműködéssel. A válaszadók körében a legmagasabb az elégedettség Írországban (84%), Dániában, Portugáliában (mindkettő 83%), Svédországban (81%) és Finnországban (80%).

Négy tagállamban a többség nem elégedett: Görögország (61%), Ciprus (56%), Szlovákia (54%) és Bulgária (50%).

Teljes „kielégült” Összesen „Nem elégedett” Nem tudom/Nincs válasz QA15 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az uniós tagállamok közötti együttműködéssel az ukrajnai háború következményeinek kezelésében? (%) A szociodemográfiai elemzés szerint az ukrajnai háború következményeinek kezelése terén az uniós tagállamok közötti együttműködéssel való elégedettség magasabb a 20 éves vagy annál idősebb válaszadók körében (64%), mint azok körében, akik 16–19 évesen (54%) vagy 15 évnél fiatalabbak (51%). A társadalmi-szakmai csoportok körében a legmagasabb az elégedettség a vezetők (66%), a diákok (63%) és más fehér galléros munkavállalók (62%), míg a háztartási alkalmazottak körében a legalacsonyabb (48%).

Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, szintén nagyobb valószínűséggel (62%) elégedettek, mint azok, akik legtöbbször nehézségekkel küzdenek (41%). A fiatalabb válaszadók valamivel nagyobb valószínűséggel elégedettek, mint az idősebb válaszadók (a 15–24 évesek 62%-a, szemben az 55 év felettiek 56%-ával).

Az uniós tagállamok közötti együttműködéssel való elégedettség magasabb azon válaszadók körében, akiknek az EU-ról alkotott képe összességében pozitív (77%, illetve 19% az EU-ról alkotott kép negatív).

A hozzáállás ismét szorosan kapcsolódik az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás általános jóváhagyási szintjéhez. Azok közül, akik jóváhagyják az EU Ukrajnának nyújtott támogatását, 72%-uk elégedett az uniós tagállamok közötti együttműködéssel, szemben azokkal, akik 14%-uk ellenzi az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást. Azok közül, akik elégedettek a tagállamok közötti együttműködéssel, 68% szeretné, ha az EP fontosabb szerepet töltene be.

QA15 Mennyire elégedettek vagy nem elégedettek az uniós tagállamok közötti együttműködéssel az ukrajnai háború következményeinek kezelésében? (% – EU)

Teljes „kielégült”	Összesen „Nem elégedett”	Nem tudom/Nincs válasz
EU27	58	37	5
Kor
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Még mindig tanulsz	63	30	7
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	55	42	3
Menedzserek	66	31	3
Egyéb fehér gallérok	62	35	3
Kézi munkások	54	42	4
Háziállatok	48	43	9
Munkanélküli	53	39	8
Nyugdíjas	56	38	6
Diákok	63	30	7
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	41	52	7
Időről időre	55	41	4
Szinte soha/soha	62	33	5
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	68	30	2
Kevésbé fontos	40	56	4
Nincs változás	62	29	9
Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása
Hagyja jóvá	72	24	4
Nem helyesli	14	83	3

3.3 Nem bízik abban, hogy az élet változatlan marad

A polgároknak csupán egyharmada (33%) bízik abban, hogy élete változatlan marad az ukrajnai háború és annak lehetséges következményei következtében (2022 áprilisa és májusa óta 4 százalékpont). Mindössze 4% (nincs változás) „nagyon biztos” abban, hogy ez lesz a helyzet. A többség (65%, + 4 százalékpont) azt állítja, hogy nem biztos benne, hogy ez így lesz, 22% pedig „egyáltalán nem magabiztos” (+ 4 százalék).

(2022. október/november – 2022. ápr./május) Egyáltalán nem magabiztos 22 (+ 4) Nem túl magabiztos 43 (=) Nem tudom. 2 (=) Nagyon magabiztos 4 (=) Meglehetősen magabiztos 29 (-4) QA12 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire bízik abban, hogy az élete változatlan marad? (% – EU-27) Írország (50%) az egyetlen olyan uniós tagállam, ahol a válaszadók többsége bízik abban, hogy élete változatlan marad az ukrajnai háború és annak lehetséges következményei következtében, bár Máltán egyenlő arányban vannak magabiztosak és nem magabiztosak (mindkettő 48%).

A spektrum másik végén Görögországban csak 10%, Szlovákiában 16%, Cipruson és Litvániában 17% gondolja úgy, hogy élete változatlan marad.

Általánosságban elmondható, hogy Európa keleti területein a válaszadók kevésbé bíznak abban, hogy az ukrajnai háború és annak lehetséges következményei következtében az életük változatlan marad. Ez különösen vonatkozik néhány, Ukrajnával vagy Oroszországgal határos országra, például Észtország, Lettország és Litvánia balti államaira.

Térkép Jelmagyarázat QA12 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire bízik abban, hogy az élete változatlan marad? (% – összesen „Nem magabiztos”) 2022áprilisa és májusa között négy uniós tagállamban nőtt a változatlan élettel kapcsolatos bizalom: Bulgária (30%, + 5 százalékpont), Csehország (21%, + 4 százalékpont), Szlovákia (16%, + 4 százalékpont) és Horvátország (36%, + 3 százalékpont). Az optimizmus azonban 12 országban csökkent, leginkább Dániában (45%, -16 százalékpont), Spanyolországban (24%, -11 százalékpont), Németországban (32%, -8 százalékpont) és Portugáliában (33%, -8 százalékpont). Tizenegy országban nem történt változás, vagy szinte semmi változás.

E változások eredményeként Dániában a negatív álláspont dominál.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA12 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire bízik abban, hogy az élete változatlan marad? (% – összesen „bizalmas”) A tagállamok gazdasági helyzete és a polgárok azon bizalma közötti kapcsolatotvizsgálva, hogy életük változatlan marad, talán nem meglepő, hogy azokban az országokban, ahol az egy főre jutó GDP kisebb, a polgárok nagyobb valószínűséggel érzik úgy, hogy életük megváltozhat. Görögországban például mindössze 10%-uk bízik abban, hogy élete változatlan marad, míg az írek fele pozitív abban, hogy az életük nem fog megváltozni. Amint azt az alábbi ábra mutatja, a két változó együttes elemzésekor korrelációt találunk. A korrelációs együttható (0,49) pozitív és statisztikailag szignifikáns kapcsolatot mutat a változók között (p-érték és 0,01).

Azon polgárok százalékos aránya, akik biztosak abban, hogy az élet továbbra is változatlan marad Egy főre jutó GDP PPS-ben* Eurostat – az egy főre jutó GDP vásárlóerő-szabványban (PPS) -” https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Adatot letöltve: 2022. november 25.] * A vásárlóerő-szabvány (PPS) az Eurostat által a tagállamok közötti árszintkülönbségek kiküszöbölésére használt ország-összehasonlításokhoz használt artlticial valutaegység. QA12 egy főre jutó GDP és bizalom, hogy az élet változatlan marad

A szociodemográfiai elemzés eredményei azt mutatják, hogy a férfiak valamivel nagyobb valószínűséggel bíznak abban, hogy életük változatlan marad az ukrajnai háború és annak lehetséges következményei következtében (36% vs 31%). A 15–24 évesek körében ez a bizalom a legvalószínűbb, különösen az 55 év felettiekhez képest (40% vs 32%).

A vezetők és a diákok (40%) nagyobb valószínűséggel vannak magabiztosak, mint más társadalmi-szakmai csoportok, különösen a háztartási alkalmazottak (25%) és a munkanélküli válaszadók (26%). Minél kevesebb pénzügyi nehézséget tapasztalnak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy életük változatlan marad az ukrajnai háború következtében: 35%, aki a legkevesebb nehézséget tapasztalja, magabiztos, szemben a 21%-kal, akik a leginkább pénzügyi nehézségekkel küzdenek.

Azok a válaszadók, akik pozitívan vélekednek az EU Ukrajnát támogató intézkedéseiről és a tagállamok közötti együttműködésről, jobban bíznak abban, hogy életük változatlan marad. Például azok 40%-a, akik a háború kezdete óta támogatják az EU fellépéseit, bízik abban, hogy élete változatlan marad, szemben azokkal, akik elutasítják ezeket az intézkedéseket.

Azok a válaszadók, akik úgy vélik, hogy a közelmúlt eseményei – beleértve az ukrajnai háborút is – nem lesznek hatással az életszínvonalukra, nagyobb valószínűséggel bíznak abban, hogy életük változatlan marad (54%), mint azoké, akiknek az életszínvonalát még nem befolyásolták, de akik úgy vélik, hogy ez a következő évben (38%) és azoké, akiknek az életszínvonalát már befolyásolták (23%).

QA12 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire bízik abban, hogy az élete változatlan marad? (% EU)

Összesen „bizalmas”	Összesen „nem bizalmas”	Nem tudom.
EU27	33	65	2
A nemek közötti
Férfi	36	63	1
Nő	31	67	2
Kor
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	33	65	2
Menedzserek	40	59	1
Egyéb fehér gallérok	38	61	1
Kézi munkások	31	68	1
Háziállatok	25	74	1
Munkanélküli	26	73	1
Nyugdíjas	31	67	2
Diákok	40	57	3
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	21	78	1
Időről időre	34	65	1
Szinte soha/soha	35	63	2
Az Ukrajnának nyújtott uniós támogatás jóváhagyása
Hagyja jóvá	40	59	1
Nem helyesli	18	81	1
Az életszínvonala...
Már csökkentek	23	76	1
Még nem csökkent, de lesz	38	61	1
Nem változott/fokozott	54	45	1

Összességében a polgárok egyértelmű többsége, akik jóváhagyják az EU fellépéseit és az Ukrajnának nyújtott támogatást, azt akarják, hogy az EP játsszon fontosabb szerepet (az Ukrajnának nyújtott uniós támogatást jóváhagyók 62%-a és a konkrét uniós fellépéseket jóváhagyók 62%-a). A többség azt is szeretné, ha az EP fontosabb szerepet töltene be (51%) azok között, akik úgy vélik, hogy életük meg fog változni.

Az EP kevésbé fontos szerepe Az EP fontosabb szerepe Azok, akik jóváhagyják az EU támogatását Ukrajnának Azok, akik jóváhagyják az Ukrajna támogatása érdekében tett uniós intézkedéseket Azok, akik nem biztosak abban, hogy az életük változatlan marad QA4 Az ukrajnai orosz invázió fényében a polgárok azt akarják, hogy az EP fontosabb szerepet játsszon Bázis = QA13 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire biztos abban, hogy az életed változatlan marad? Bázis = QA14 Gondoskodjunk most részletesebben az Európai Unió által a háború kezdete óta Ukrajna támogatására tett különböző lépésekről, például az orosz kormány elleni szankciókról vagy pénzügyi, katonai vagy humanitárius támogatásról: egyetértesz vagy elutasítod ezeket a cselekedeteket? Bázis = QA12 Az ukrajnai háborúra és annak az életedre gyakorolt lehetséges következményeire gondolva mennyire biztos abban, hogy az életed változatlan marad?

IV. – IGEN. AZ EU ÉS AZ EP A POLGÁROK SZEMÉBEN

Ez a fejezet arra összpontosít, hogy a polgárok hogyan vélekednek az EU-ról és az Európai Parlamentről. Először is megvizsgálja az Európai Parlament szerepének megítélését, azokat az alapvető értékeket és prioritásokat, amelyeket meg kell védenie, valamint azt, hogy milyen képet alkot a polgárok körében. A fejezet második fele az EU megítélésére összpontosít, beleértve az uniós tagság fontosságát és az abból származó előnyöket.

Az előző, 2022. április-májusi felmérés azt mutatta, hogy az Európai Parlament és az EU rekordszintű képet mutat. Bár a jelenlegi felmérés nem tartja fenn ezeket a nagyon magas szinteket, a hosszabb távú helyzet továbbra is pozitív, és az elmúlt év során tapasztalt biztató hozzáállás – az ukrajnai háború kihívásai, a Covid19-világjárvány és az emelkedő megélhetési költségek ellenére – továbbra is pozitív.

Az európai ellenálló képesség és egység jegyében az európaiak prioritásként tekintenek a közös európai értékek, például a demokrácia védelmére, valamint olyan értékekre, mint az emberi jogok védelme, a szólás- és gondolatszabadság, valamint a jogállamiság. Ami a politikai prioritásokat illeti, a polgárok azt szeretnék, ha az Európai Parlament a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, a közegészségügyre, valamint a gazdaságra és a munkahelyteremtésre összpontosítana.

Az európaiak közel háromnegyede szerint országuk hasznot húzott abból, hogy tagja az EU-nak, ami stabil mutató, amely az uniós lakosság általános ellenálló képességének jeleit támasztja alá. Az uniós tagság előnyeinek legfőbb oka az, hogy az EU hozzájárult a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez, ami 2021 októbere/novembere óta jelentősen nőtt, és az ebben a kérdésben felvetett tételek közül a legtöbbet figyelték meg. Kiemelkedik többek között az uniós országok közötti együttműködés és az ország gazdasági növekedéséhez való uniós hozzájárulás.

4.1 Az Európai Parlament szerepe és megítélése

Ez a szakasz az Európai Parlament polgárok körében kialakult képére, jövőbeli szerepének megítélésére, valamint arra összpontosít, hogy a polgárok hogyan tekintenek prioritásaira és alapvető értékeire. Az Európai Parlamentről alkotott kép továbbra is magas szinten maradt, és erős igényeket támaszt a szerepe megerősítésére. Emellett széles körben támogatják az Európai Parlamentet az olyan értékek védelmében, mint a demokrácia, és prioritásként kezelik az olyan kérdéseket, mint a szegénység és a társadalmi kirekesztés, és ezek az értékek és prioritások az Európa előtt álló kihívások ellenére is stabilak maradtak.

Az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie a demokráciát. Ez továbbra is az első számú érték a polgárok számára (36%, -2 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta). Legalább minden ötödik úgy véli, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kellene kezelnie az emberi jogok védelmét az EU-ban és világszerte (29%, + 2 százalék), a szólás- és gondolatszabadságot (28%, + 1 százalék), a jogállamiságot (24%, + 2 százalék), az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást (23%, + 3 százalék), valamint a nők és férfiak közötti egyenlőséget (21%, -2 százalékpont). Az összes többi értéket a válaszadók kevesebb mint egyötöde említi.

Az eredmények 2022. április-május óta konzisztensek. Csak két tétel több mint két százalékpontos változást mutat: szolidaritás az uniós tagállamok és régiói között (23%, + 3 százalékpont), valamint a nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban (17%, + 3 százalékpont).

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május Demokrácia Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte Szólás- és gondolatszabadság A jogállamiság Szolidaritás az EU tagállamai és régiói között A nők és férfiak közötti egyenlőség Tolerancia és a sokszínűség tisztelete a társadalomban Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás vagy a rabszolgaság tilalmát A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az EU tagállamaiban A mozgás szabadsága A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között A vallás és a meggyőződés szabadsága Az üldöztetéstől való menedékkérelemhez való jog Egyéb (spontán) Nincs (spontán) Elutasítás (spontán) Nem tudom. Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU-27) Az ukrajnai orosz invázió előtt gyűjtött 2021 őszi eredményekhez képest azonban néhány figyelemre méltóbb növekedés figyelhető meg. A demokrácia, az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritás, valamint az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte egyaránt négy százalékponttal nőtt, miközben a nemzeti identitások és kultúrák tiszteletben tartása (+ 3 százalékpont) és a jogállamiság (+ 2 százalékpont) is nőtt. Az EP által kiemelten védendő legtöbb érték az orosz invázió óta nagyon stabil maradt, a férfiak és nők közötti egyenlőség tekintetében az egyetlen csökkenés figyelhető meg (3 százalékpont).

Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás vagy a rabszolgaság tilalmát; 17% Szabad mozgás 16% Tolerancia és a sokszínűség tisztelete a társadalomban: 16% A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme: 14% A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban: 14% Demokrácia: 36% Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte: 29% Szólás- és gondolatszabadság: 29% A jogállamiság: 24% Szolidaritás az uniós tagállamok és régiói között: 23% A nők és férfiak közötti egyenlőség: 21% A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban: 17% Tolerancia és a sokszínűség tisztelete a társadalomban: 17% Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás vagy a rabszolgaság tilalmát: l7% A mozgás szabadsága: l5% A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme: 14% Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között: 13% A vallás és a meggyőződés szabadsága: 8% Az üldöztetéstől való menedékkérelemhez való jog: 5% Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 3 válasz) 13 országban a válaszadók úgy vélik, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kell védenie a demokráciát. Az emberi jogok védelmét kilenc országban tekintik kiemelt prioritásnak (vagy közös prioritásnak). A szólás- és gondolatszabadság négy tagállamban a leginkább említett (vagy közös) érték. A jogállamiság Szlovénia és Bulgária közös élvonalába tartozik.

A mozgás szabadsága a legnagyobb közös válasz Bulgáriában, míg Franciaország (41%) az egyetlen olyan ország, ahol a férfiak és nők közötti egyenlőség a leginkább említett prioritás. A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása Észtországban a legmagasabb.

Demokrácia A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az EU tagállamaiban A mozgás szabadsága A nők és férfiak közötti egyenlőség Demokrácia A jogállamiság Szólás- és gondolatszabadság Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként) A demokrácia 21 országban az első három érték közé tartozik. Az említett arányok azonban jelentősen eltérnek: Svédországban 51%, Németországban 48% és Finnországban 45%, Horvátországban és Szlovákiában 20%.

Az emberi jogok védelmének védelme az EU-ban és világszerte 22 országban az első három helyen áll. Ezt az értéket Svédországban (49%), Cipruson (44%) és Hollandiában (42%), a legkevésbé Olaszországban (21%) és Bulgáriában (23%) említik.

A szólás- és gondolatszabadság 13 országban az első három közé tartozik. Említésük Franciaországban 34%, Csehországban 33% és Ausztriában 32%, Bulgáriában és Portugáliában egyaránt 15%.

Bulgáriában (37%) és Szlovéniában (31%) a jogállamiság a közös legfontosabb védelmi érték, de Görögországban (38%) és Cipruson (37%) is széles körben említik. Ezzel szemben Franciaországban 12%, Litvániában és Portugáliában 15%-uk véli úgy, hogy ezt prioritásként kell kezelni.

Görögországban (39%), Bulgáriában (34%), Csehországban (32%) és Portugáliában (31%) a leggyakrabban úgy vélik, hogy prioritásként kell védeni az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást, és ezt az értéket minden országban legalább 15%-kal meg kell említeni.

Franciaországban a válaszadók körében a férfiak és nők egyenlősége a leginkább említett érték (39%), Spanyolországban 31%, Belgiumban pedig 30%. Ezzel szemben Görögországban és Lettországban 9%-uk véli úgy, hogy ezt prioritásként kell kezelni.

Ezen túlmenően a szabad mozgást sokkal nagyobb valószínűséggel választják prioritásként Bulgáriában (37%), mint más országokban. Azok az arányok, amelyek szerint a nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az uniós tagállamokban különösen magas Észtországban (31%) és Bulgáriában (30%).

Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 3 válasz) (%)

EU27	LÉGY SZÍVES!	BG	CZ	DK	ITT VAN.	EE	IE	EL	ES	FR	HR	ITT VAN.	CY	LV	LTT	LU	HU	MT.	NL	A	PL.	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Demokrácia	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Szólás- és gondolatszabadság	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
A jogállamiság	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Szolidaritás az EU tagállamai és régiói között	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
A nők és férfiak közötti egyenlőség	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Tolerancia és a sokszínűség tisztelete a társadalomban	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Emberi méltóság, beleértve a halálbüntetés, a kínzás vagy a rabszolgaság tilalmát	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
A nemzeti identitások, kultúrák és hagyományok tiszteletben tartása az EU tagállamaiban	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
A mozgás szabadsága	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
A megkülönböztetés elleni küzdelem és a kisebbségek védelme	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Szolidaritás az EU és a világ szegény országai között	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
A vallás és a meggyőződés szabadsága	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Az üldöztetéstől való menedékkérelemhez való jog	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Nem tudom.	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

2022. április-májusához képest a demokrácia védelmének előtérbe helyezése négy országban egyre fontosabbá vált a válaszadók számára: Málta (35%, + 8 százalékpont), Magyarország (41%, + 4 százalékpont), Csehország (42%, + 3 százalékpont) és Lengyelország (32%, + 3 százalékpont). Ezzel szemben kilenc tagállamban – különösen Belgiumban (29%, -8 százalékpont), Hollandiában (36%, -8 százalékpont), Szlovéniában (23%, -7 százalékpont) és Svédországban (51%, -7 százalékpont) – kevésbé elterjedt a demokrácia előtérbe helyezése. A fennmaradó 14 országban nem történt változás.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 3 válasz) (% – Demokrácia) A szociodemográfiai elemzés arra a hat legfontosabb értékre összpontosít, amelyeket a polgárok szerint az Európai Parlamentnek előnyben kell részesítenie. Azt mutatja, hogy a férfiak nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy a prioritások között szerepelnie kell a demokráciának (39% vs. 34%) és a jogállamiságnak (27% vs. 20%), de fordítva igaz a férfiak és nők közötti egyenlőség (16% vs. 26%). A 15–24 évesek mondják a legnagyobb valószínűséggel a szólás- és gondolatszabadságot (31%), valamint a férfiak és nők közötti egyenlőséget (26%), de a legkevésbé valószínű, hogy a demokráciát (27%), a tagállamok és a régiók közötti szolidaritást (19%) vagy a jogállamiságot (18%) említik.

Azok a válaszadók, akik 20 éves korukban fejezték be tanulmányaikat, nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte olyan érték, amelyet az Európai Parlament kiemelten védelmez (33%), szemben azokkal, akik 15 évesek vagy annál fiatalabbak voltak (23%).

Azok a válaszadók, akik úgy vélik, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, valószínűbb, mint azok, akik rossznak tartják azt mondani, hogy az Európai Parlamentnek előnyben kell részesítenie az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást (27% vs. 14%). Különbségek figyelhetők meg a demokrácia (39% jó és 27% rossz dolog) és az emberi jogok védelme tekintetében az EU-ban és világszerte (31% vs. 24%).

Végezetül az Európai Parlamentről pozitív képpel rendelkező válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a demokráciát (41% vs. 31%), valamint az uniós tagállamok és régiói közötti szolidaritást (29% vs. 17%) előnyben kell részesíteni, mint a negatív képet. A szólás- és gondolatszabadságot azonban nagyobb valószínűséggel tekintik prioritásnak a negatív imázssal rendelkezők (34%), mint a pozitív képpel rendelkezők (24%).

Véleménye szerint az Európai Parlamentnek az alábbi értékek közül melyiket kellene kiemelten védelmeznie? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU)

A nők és férfiak közötti egyenlőség	Szolidaritás az EU tagállamai és régiói között	Az emberi jogok védelme az EU-ban és világszerte	Szólás- és gondolatszabadság	Demokrácia	A jogállamiság
EU27	21	23	29	28	36	24
A nemek közötti
Férfi	16	25	27	30	39	27
Nő	26	22	30	26	34	20
Kor
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Még mindig tanulsz	24	18	32	31	28	18
Az Európai Parlament képe
Pozitív	19	29	31	24	41	27
Semleges	23	22	28	29	34	22
Negatív	20	17	26	34	31	24
Vélemény az ország uniós tagságáról
Egy jó dolog	21	27	31	26	39	25
Egy rossz dolog	20	14	24	33	27	21
Sem jó, sem rossz dolog	22	20	26	32	32	22

A polgárok úgy vélik, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek (37%, -1 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta) az Európai Parlament fő prioritása kell, hogy legyen, ezt követi a közegészségügy (34%, -1 százalékpont), az éghajlatváltozás elleni fellépés (31%, nincs változás), valamint a gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése (31%, + 1 százalékpont). A demokrácia és a jogállamiság (27%, -5 százalékpont), Európa jövője (27%, -2 százalékpont), az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét (24%, -3 százalékpont) és a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem (20%, nincs változás).

2022 áprilisa és májusa óta az egyetlen figyelemre méltó változás a demokráciát és a jogállamiságot kiemelt értékként megemlítő arány csökkenése (27%, -5 százalékpont).

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy Fellépés az éghajlatváltozás ellen A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése Európa jövője Demokrácia és jogállamiság Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem Az EU autonómiája az ipar és az energia területén Humanitárius segítségnyújtás és fejlesztési támogatás Fogyasztói jogok Mezőgazdasági politika A nemek közötti egyenlőség integrációja és sokszínűsége Migráció és menekültügy Az európai gazdaság és társadalom digitalizációja Egyéb (spontán) Nincs (spontán) Nem tudom. QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 4 válasz) (% – EU-27) Érdekes továbbá összehasonlítani a polgárok prioritásait az ukrán orosz invázió előtt, a háború előtti helyzettel, valamint a konfliktus kitörése óta eltelt kilenc hónap után a jelenlegi állásponttal: A közegészségügy kérdése folyamatosan csökkent az egy évvel ezelőttihez képest. Míg a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem szintén csökkenő tendenciát mutat, a gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése a polgárok számára prioritásként nőtt.

Összességében a prioritások többségének helyzete a háború kitörését követően jelentősen megváltozott, de mostanra bizonyos mértékig visszatért a háború előtti szintre. Ez vonatkozik Európa jövőjére, a demokráciára és a jogállamiságra, valamint az EU védelmére és biztonságára.

Más prioritások a népszerűség szempontjából jelentős növekedést vagy csökkenést tapasztaltak az invázió kezdetén, és azóta is ugyanazon a szinten maradtak. Ez magában foglalja az éghajlatváltozás elleni fellépést (-9 százalékpont, majd stabil), a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet (-3 százalékpont, majd stabil), valamint az EU autonómiáját az ipar és az energia területén (+ 6 százalékpont, majd stabil).

Az éghajlatváltozás ellenifellépés: 39% A gazdaságtámogatása és új munkahelyek teremtése: 32% Demokrácia és jogállamiság: 25% Európa jövője: 24% 2021. nov. 2022. május 2022. november A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem: 37% Közegészségügy: 34% Az éghajlatváltozás ellenifellépés: 31% A gazdaságtámogatása és új munkahelyek teremtése: 31% Európa jövője: 27% Demokrácia és jogállamiság: 27% Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is: 24% A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem: 20% Az EU autonómiája az ipar és az energia területén: 17% QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 4 válasz) (% – EU-27) Az Európai Parlament által kezelendő kiemelt témák Unió-szerte jelentős eltéréseket mutatnak. Hét országban a válaszadók többsége azt szeretné, ha a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem elsőbbséget élvezne. Öt országban a válaszadók többsége azt szeretné, ha a közegészségügy elsőbbséget élvezne. Az éghajlatváltozás elleni fellépés hat országban a legfontosabb prioritás, míg öt tagállamban a gazdaság támogatása és az új munkahelyek teremtése a prioritás (magasabb, mint 2022 áprilisa és májusa között, ahol csak Görögországban volt a legfontosabb prioritás).

Németországban és Finnországban a legfontosabb prioritás a demokrácia és a jogállamiság, míg Lengyelországban az EU védelme és biztonsága a legfontosabb. Csehországban a legfontosabb prioritás az EU autonómiája az ipar és az energia területén.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem 21 országban az egyik leggyakrabban említett téma, és az EU-ban az arányok a Portugáliában 59%-tól (Görögország 58%-a) és Litvániában 50%-ig terjednek, Máltán 25%, Finnországban 26%, Észtországban pedig 27%.

A közegészségügy 17 országban az első három téma közé tartozik. Leggyakrabban Cipruson (53%), Spanyolországban (49%), Portugáliában és Görögországban (mindkettő 44%) említik, de Németországban, Svédországban (mindkettő 17%) és Csehországban (18%) ötből kevesebb mint egy.

Az éghajlatváltozás elleni fellépést említő válaszadók aránya Svédországban (55%), Hollandiában (52%) és Dániában (47%), Lettországban (9%), Észtországban és Bulgáriában (10%) a legmagasabb.

Agazdaság támogatása és az új munkahelyek létrehozása kiemelt téma Görögországban 55%-ban, Portugáliában 49%-ban és Litvániában 48%-ban, szemben a hollandiai 15%-kal, Svédországban 16%-kal és Dániában 18%-kal.

Finnországban (42%) és Németországban (41%) a demokrácia és a jogállamiság az Európai Parlament kiemelt témája. Svédországban a válaszadók 44%-a említi, míg Portugáliában (12%) és Litvániában (13%) ezt választják prioritásként.

Európa jövőjét leggyakrabban Csehországban (38%), Németországban (36%) és Finnországban (35%) említik. A skála másik végén Cipruson 12%, Portugáliában pedig 17% szerepel.

Azoknak a válaszadóknak az aránya, akik úgy vélik, hogy az EU védelme és biztonsága kiemelt téma, a litvániai 44%-tól a csehországi 42%-tól a finnországi 40%-ig terjed, Portugáliában 11%, Franciaországban pedig 12%.

Csehországban (49%) az EU ipar- és energiaágazati autonómiáját tekintik a legfontosabb prioritásnak, és Észtországban is 30%-kal választják.

A többi téma közül egyik sem áll az első helyen egyetlen országban sem. Érdemes azonban megjegyezni, hogy Svédországban a válaszadók (38%) sokkal nagyobb valószínűséggel említik a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet, mint más országokban, míg Máltán a legvalószínűbb, hogy a fogyasztói jogokat részesítik előnyben (34%). Szlovákiában a válaszadók nagyobb valószínűséggel részesítik előnyben az agrárpolitikát, mint más országokban (30%), míg Svédországban nagy arányban említik a nemek közötti egyenlőséget, a befogadást és a sokszínűséget (32%). Cipruson sokkal gyakrabban (32%) választják a migrációtés a menekültügyet, mint más országokban.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Közegészségügy A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is Fellépés az éghajlatváltozás ellen Az EU autonómiája az ipar és az energia területén Demokrácia és jogállamiság QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 4 válasz) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

13 országban a válaszadók kevésbé valószínűnek tartják, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet prioritásként kell kezelni, mint 2022. április-májusában. A legnagyobb csökkenés Horvátországban (40%, -8 százalékpont), Portugáliában (59%, -7 százalékpont), Ausztriában (33%, -7 százalékpont) és Máltán (25%, -7 százalékpont) figyelhető meg. Három országban nőtt a növekedés: Svédország (40%, + 8 százalékpont), Lengyelország (28%, + 4 százalékpont) és Csehország (28%, + 4 százalékpont). Az adatok a fennmaradó 11 országban változatlanok maradnak.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 4 válasz) (% – A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem) 14 tagállamban a válaszadók kevésbé valószínűnek tartják, hogy a népegészségügyet prioritásként kellene kezelni, mint 2022. április-májusa. A legnagyobb csökkenés Luxemburgban (25%, -12 százalékpont), Portugáliában (44%, -9 százalékpont) és Görögországban (44%, -8 százalékpont) tapasztalható. Dániában kismértékben nőtt a közegészségügy említése (21%, + 3 százalékpont), és a fennmaradó 12 országban változatlan maradt.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 4 válasz) (% – Közegészségügy) A szociodemográfiai elemzés a válaszadók által meghatározott nyolc legfontosabb prioritásra összpontosít, és azt mutatja, hogy a legnagyobb különbségek némelyike az oktatási szinteken alapul. Minél tovább marad a válaszadó az oktatásban, annál valószínűbb, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie a demokráciát és a jogállamiságot, az éghajlatváltozás elleni fellépést, Európa jövőjét, valamint az EU védelmét és biztonságát, és annál kevésbé valószínű, hogy a közegészségügynek vagy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek kell elsőbbséget élveznie.

Hasonló minta figyelhető meg a válaszadók pénzügyi helyzetével kapcsolatban is. Minél kisebb a pénzügyi nehézségeik, annál valószínűbb, hogy előnyben részesítik a demokráciát és a jogállamiságot, az éghajlatváltozás elleni fellépést, Európa jövőjét, valamint az EU védelmét és biztonságát, és annál kevésbé valószínű, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemnek, illetve a gazdaság és az új munkahelyek teremtésének kell elsőbbséget élvezniük. Azok, akik jobban aggódnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés, valamint a megélhetési költségek miatt, nagyobb valószínűséggel akarják, hogy az EP fontosabb szerepet játsszon.

Az elemzés azt is szemlélteti, hogy az Európai Parlamentnek prioritásként kell kezelnie a szegénység és a társadalmi befogadás elleni küzdelmet (40%) és a közegészségügyet (37%-kal szemben) a férfiaknál nagyobb valószínűséggel. A férfiak nagyobb valószínűséggel szeretnék előnyben részesíteni a demokráciát és a jogállamiságot, mint a nők (29% vs. 24%).

Az életkoronkénti fő különbség az, hogy a fiatalabb válaszadók nagyobb valószínűséggel említik az éghajlatváltozás elleni fellépést, mint az idősebb korosztály, míg az idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel említik a közegészségügyet, az EU védelmét és biztonságát, valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet.

Azok a válaszadók, akik úgy vélik, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, nagyobb valószínűséggel szeretnék prioritásként kezelni az éghajlatváltozás elleni fellépést (37%, szemben azok 18%-ával, akik szerint az uniós tagság rossz dolog), és ugyanez látható Európa jövője tekintetében is (31% vs 18%). A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet gyakrabban említik azok, akik úgy vélik, hogy az EU-tagság rossz dolog (24%, szemben azok 18%-ával, akik úgy vélik, hogy ez jó dolog).

Végezetül az Európai Parlament pozitív véleményével rendelkező válaszadók nagyobb valószínűséggel vélik úgy, hogy a Parlamentnek előnyben kell részesítenie a demokráciát és a jogállamiságot (31% kontra 23%), az éghajlatváltozás elleni fellépést (38% kontra 22%), valamint Európa jövőjét (32% vs 22%). Azok, akik a demokráciát és a jogállamiságot részesítik előnyben, nagyobb valószínűséggel akarják, hogy az Európai Parlament fontosabb szerepet játsszon.

QA6ab Az alábbi témák közül melyiket szeretné prioritásként kezelni az Európai Parlamentben? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 4 válasz) (% – EU)

Közegészségügy	Fellépés az éghajlatváltozás ellen	A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem	A gazdaság támogatása és új munkahelyek teremtése	Európa jövője	A terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelem	Demokrácia és jogállamiság	Az EU védelme és biztonsága, beleértve az EU külső határainak védelmét is
EU27	34	31	37	31	27	20	27	24
A nemek közötti
Férfi	30	31	34	31	29	19	29	25
Nő	37	32	40	30	26	20	24	22
Kor
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Még mindig tanulsz	29	43	37	30	30	14	26	17
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	36	21	46	35	19	20	22	17
Időről időre	37	27	39	35	26	18	23	20
Szinte soha/soha	31	35	34	28	29	20	29	26
Az Európai Parlament képe
Pozitív	30	38	35	32	32	17	31	27
Semleges	36	30	37	31	26	20	25	22
Negatív	34	22	39	29	22	23	23	22
Vélemény az ország uniós tagságáról
Egy jó dolog	31	37	37	31	31	18	29	26
Egy rossz dolog	31	18	34	29	18	24	22	20
Sem jó, sem rossz dolog	39	25	37	32	23	21	23	21
Az Európai Parlament szerepe
Fontosabb	33	35	37	31	30	19	29	23
Kevésbé fontos	32	24	35	31	24	22	25	24
Nincs változás	34	32	38	35	27	21	24	28

A polgárok kétszer akkora valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az Európai Parlamentről, mint negatívan. A polgárok több mint egyharmada (36%, -3 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta) pozitív képet mutat az Európai Parlamentről. Ötből kevesebb mint egy (17%, + 1 százalék) rendelkezik negatív képpel, míg 45% (+ 2 százalék) azt állítja, hogy a kép semleges.

A legutóbbi felmérés óta bekövetkezett változások megfordították a 2021 novembere és decembere és 2022. április-május közötti pozitív elmozdulást, és ennek következtében a helyzet most hasonló az egy évvel ezelőtti helyzethez. Hosszabb távon a pozitív és a negatív kép (most + 19 pont) közötti különbség szélesebb, mint az elmúlt tíz év nagy részében.

November 2011 EB76.3 Nov. – dec. 2012 EB78.2 Június 2013 EB79.5 November – dec 2014 EB82.4 2015. szept. EB84.1 Szept. – okt. 2016 EB86.1 Szept. – okt. 2017 EB88.1 Ápr. 2018 EB89.2 2018. szept. EB90.1 Okt. 2019 EB92.2 2020. november – dec. 2020 EB94.2 2021. november – dec. 2021 EB96.2 2022. április – Május 2022 EB97.3 Október – nov. 2022 EB98.1 Összes „pozitív” Semleges Összesen „negatív” Nem tudom. QA3 Általában nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet mutat az Európai Parlamentről? (% – EU) 25 tagállamban az Európai Parlament pozitív véleménye szélesebb körben elterjedt, mint a negatív álláspont. A legpozitívabbak Máltán (62%), Írországban (58%), Svédországban (53%), Luxemburgban, Dániában és Portugáliában (mind az 51%). Mindössze két országban valószínűbb, hogy a válaszadók negatívak, mint pozitívak: Franciaország (26% negatív kontra 22% pozitív) és Görögország (28% vs. 27%).

Összességében a semleges nézet 17 országban domináns, míg nyolc országban a pozitív kép a leggyakoribb válasz. Olaszországban és Hollandiában a vélemény megosztott (a pozitív és semleges válaszok egyenlő arányban).

Összes „pozitív” Semleges Összesen „negatív” Nem tudom. QA3 Általában nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet mutat az Európai Parlamentről? (%)

Öt országban a válaszadók nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az Európai Parlamentről, mint 2021 novembere és decembere között, a legnagyobb növekedést Svédországban tapasztalták (53%, + 12 százalékpont). A pozitív képet mutató arány 12 országban csökkent, legfőképpen Lengyelországban (39%, -12 százalékpont), és a fennmaradó 10 országban stabil maradt.

E változások eredményeként a pozitív álláspont ma Franciaországban a kisebbségi álláspont.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA3 Általában nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet mutat az Európai Parlamentről? (% – összesen „pozitív”) A szociodemográfiai elemzés egyértelmű különbségeket mutat az oktatás és a pénzügyi helyzet szintjén. A 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkező válaszadók pozitívabban vélekednek az Európai Parlamentről, mint azok, akik 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel rendelkeznek (42% szemben a 27%-kal). Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív véleménnyel, mint azok, akiknek legtöbbször nehézségeik vannak (40% vs. 23%).

Az Európai Parlament pozitív véleményének aránya korcsoportonként konzisztens, bár az idősebb válaszadók nagyobb valószínűséggel rendelkeznek negatív véleménnyel (az 55 éves vagy annál idősebbek 20%-a, szemben a 15–24 évesek 10%-ával). Az Európai Parlamentről alkotott pozitív képet a vezetők szélesebb körben (49%) képviselik, különösen a háztartási alkalmazottakkal (24%), a fizikai dolgozókkal (28%) és a munkanélküli válaszadókkal (28%) szemben.

Az európai politikát követő uniós polgárok (47%) is nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az Európai Parlamentről, mint azok, akik nem (22%).

Az elemzés azt is szemlélteti, hogy az EU-ról pozitív képet mutató válaszadók nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az Európai Parlamentről is (65%, szemben az EU-ról negatív képet mutató válaszadók 4%-ával). Emellett azok a polgárok, akik úgy gondolják, hogy az EU-ban a dolgok jó irányba haladnak (61%), nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az Európai Parlamentről, mint azok, akik úgy gondolják, hogy a dolgok rossz irányba haladnak (21%).

QA3 Általában nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet mutat az Európai Parlamentről? (% – EU)

Összes „pozitív”	Semleges	Összesen „negatív”	Nem tudom.
EU27	36	45	17	2
Kor
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Még mindig tanulsz	40	50	7	3
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	41	35	23	1
Menedzserek	49	39	12	0
Egyéb fehér gallérok	40	44	15	1
Kézi munkások	28	49	21	2
Háziállatok	24	52	21	3
Munkanélküli	28	48	20	4
Nyugdíjas	35	43	20	2
Diákok	40	50	7	3
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	23	42	32	3
Időről időre	32	48	18	2
Szinte soha/soha	40	43	16	1
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	65	30	4	1
Semleges	12	72	14	2
Összesen „negatív”	4	23	72	1
A dolgok az EU-ban zajlanak...
Helyes irány	61	34	4	1
Rossz irány	21	49	29	1
Egyik sem	39	50	9	2
Kövesse az európai politikát
Kövesd	47	37	16	0
Ne kövesd	22	54	21	3

Széles körben támogatják az Európai Parlamentet abban, hogy kiemelkedőbb szerepet töltsön be. A polgárok több mint fele (55%, -3 százalékpont 2021 novembere és decembere óta) szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb szerepet töltene be, míg 28% (+ 1 százalékpont) kevésbé fontos szerepet szeretne az Európai Parlament számára.

Nincs változás/Ahogy most van (spontán) 9 (+ 1) Kevésbé fontos 28 (+ 1) (2021. október/november – 2021. november/december) Fontosabb 55 (-3) QA4 Szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet töltene be? (% – EU-27) Az elmúlt évben (2021 novembere és decembere óta 3 százalékpont) csökkent az Európai Parlament fontosabb szerepére irányuló vágy, és ez 2020 novembere és decembere óta továbbra is fokozatos negatív változást mutat. A hosszabb távú tendencia azonban pozitív, mivel a jelenlegi minősítések még mindig magasabbak, mint a 2019 előtti felmérések többsége.

November 2011 EB76.3 Nov. – dec. 2012 EB78.2 Június 2013 EB79.5 November – dec 2014 EB82.4 2015. szept. EB84.1 Szept. – okt. 2016 EB86.1 Szept. – okt. 2017 EB88.1 Ápr. 2018 EB89.2 2018. szept. EB90.1 Okt. 2019 EB92.2 2020. november – dec. 2020 EB94.2 2021. november – dec. 2021 EB96.2 Október – nov. 2022 EB98.1 2019. február-március EB91.1 Fontosabb Kevésbé fontos Nincs változás/Ahogy most van (spontán) Nem tudom. QA4 Szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet töltene be? (% – EU) Az Európai Parlament szerepének növelése 23 tagállamban mutatkozik meg, ahol a polgárok viszonylagos többsége befolyásosabb intézményt szeretne, Cipruson 87%, Észtországban és Svédországban 39%-ig. Három országban a válaszadók többsége azt szeretné, ha az Európai Parlament a jövőben kevésbé fontos szerepet töltene be: Szlovákia (53%-kal kevésbé fontos), Csehország (50%) és Dánia (36%). Ausztriában egyenlő az egyensúly a többé-kevésbé fontos szerepre vágyók között (mindkettő 39%).

Hasznos összevetni az Európai Parlament szerepével kapcsolatos kérdésre adott válaszokat a polgárok körében az általános képére adott válaszokkal. A széles körű üzenet az egész EU-ban az, hogy azok, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről, sokkal valószínűbb, hogy azt akarják, hogy fontosabb szerepet játsszanak. E két nézet kapcsolatát követően azok, akik negatív képet mutatnak az intézményről, nagyobb valószínűséggel akarják, hogy kevésbé fontos szerepet játsszanak. Ugyanakkor országos szinten is előfordulnak egyéni helyzetek, például Görögországban, ahol az Európai Parlamentről alkotott kép nem különösebben magas, bár a válaszadók azt szeretnék, ha ez fontosabb szerepet töltene be. Ezzel szemben az általános kép Dániában és Svédországban pozitív, de átlag alatt van, ami azt jelenti, hogy kiemelkedőbb szerepet szeretne látni.

Fontosabb Kevésbé fontos Nincs változás/Ahogy most van (spontán) Nem tudom. QA4 Szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet töltene be? (%)

2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december QA4 Szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet töltene be? (% – fontosabb)

A 2021. november-december közötti időszakhoz képest az Európai Parlament fontosabb szerepének támogatása három országban legalább három százalékponttal nőtt: Észtország (39%, + 8 százalékpont), Görögország (75%, + 5 százalékpont) és Litvánia (66%, + 3 százalékpont). 15 olyan tagállam van, ahol 2021 novembere és decembere óta csökkent az Európai Parlament fontosabb szerepének támogatása. A legjelentősebb csökkenés Írországban (54%, -14 százalékpont), Szlovéniában (57%, -12 százalékpont) és Dániában (29%, -11 százalékpont) tapasztalható.

Szociodemográfiai szempontból a fiatalabb válaszadók nagyobb valószínűséggel szeretnének kiemelkedőbb szerepet az Európai Parlamentben (a 15–24 évesek 58%-a, szemben az 55 évesek 53%-ával), kisebb arányban pedig kevésbé fontos szerepet (20% vs. 30%).

Emellett a képzettebb válaszadók erőteljesebben szeretnének nagyobb szerepet vállalni az Európai Parlamentben (a 20 éves vagy annál idősebbek 61%-a), csakúgy, mint a vezetők (64%) és a diákok (61%). Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése, szintén nagyobb valószínűséggel szeretnének kiemelkedőbb szerepet az Európai Parlament számára (57%, szemben az esetek többségében nehézségekkel küzdők 48%-ával).

Amint az az országelemzésben is szerepel, kapcsolat van a válaszadók Európai Parlamentről alkotott általános képe és a kiemelkedőbb szerep iránti vágy között. Összességében az intézményről pozitív képpel rendelkezők közel nyolc százaléka fontosabb szerepet szeretne játszani (78%), szemben a negatív képet mutató tízből hárommal (29%).

QA4 Szeretné, ha az Európai Parlament fontosabb vagy kevésbé fontos szerepet töltene be? (% – EU)

Fontosabb	Kevésbé fontos	Nincs változás/Ahogy most van (spontán)	Nem tudom.
EU27	55	28	9	8
Kor
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Még mindig tanulsz	61	16	11	12
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	57	28	10	5
Menedzserek	64	22	10	4
Egyéb fehér gallérok	58	28	8	6
Kézi munkások	50	34	8	8
Háziállatok	51	27	11	11
Munkanélküli	52	29	7	12
Nyugdíjas	51	31	9	9
Diákok	61	16	11	12
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	48	34	8	10
Időről időre	52	32	8	8
Szinte soha/soha	57	26	10	7
Az Európai Parlament képe
Pozitív	78	9	10	3
Semleges	48	30	11	11
Negatív	29	63	3	5

4.2 Az EU megítélése

A jelentés e része az EU-val kapcsolatos attitűdöket és azok időbeli változását vizsgálja. Különösen arra kérjük a polgárokat, hogy fontolják meg, hogyan vélekednek az uniós tagságról: akár jó, akár rossz dolog, és miért.

Csakúgy, mint az elmúlt évben az Európai Parlamenthez való hozzáállás pozitív maradt, az EU-ról alkotott kép is erős álláspontot képvisel, és a polgárok egyértelmű többsége pozitívan értékeli az uniós tagságot, és azt országuk számára fontosnak tartja.

E pozitív nézeteket alátámasztja az uniós tagság előnyeinek egyértelmű megítélése. A három fő előny az EU hozzájárulása a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez, a tagállamok közötti együttműködés javításához és a nemzeti szintű gazdasági növekedéshez.

Az EU-ról alkotott kép negatívabbá vált az elmúlt hat hónapban: a polgárok 47%-a nyilatkozott úgy, hogy pozitívan vélekedik az EU-ról (2022 áprilisa és májusa óta 5 százalékpont). A negatív nézetű arány 14% (+ 2 százalékpont), míg 38% semleges (+ 2 százalékpont). Ezek a változások megfordították a 2021 novembere és decembere és 2022. április-május közötti pozitív elmozdulást, bár a hosszú távú tendenciákat tekintve a helyzet továbbra is viszonylag pozitív, 33 százalékpontos eltéréssel a pozitív és a negatív nézetek között.

Összes „pozitív” Semleges Összesen „negatív” Nem tudom. D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet kelt az Ön számára? (% – EU) Minden uniós tagállamban elterjedtebb az EU-ról alkotott pozitív kép, mint a negatív kép, és 23 országban a pozitív kép a leggyakoribb válasz. Szlovákiában, Spanyolországban, Görögországban és Szlovéniában a semleges álláspont dominál.

Összes „pozitív” Semleges Összesen „negatív” Nem tudom. D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet kelt az Ön számára? (%) A válaszadók valószínűleg pozitív képet mutatnak az EU-ról Írországban (70%), Luxemburgban (67%), Portugáliában (65%), Máltán (64%), Dániában és Svédországban (mindkettő 63%). A negatív vélemény Görögországban (29%), Szlovákiában (25%), Csehországban és Ausztriában (mindkettő 22%) fordul elő.

Málta (64%, + 6 százalékpont) és Dánia (63%, + 3 százalékpont) az egyetlen olyan ország, ahol 2022 áprilisa és májusa óta egyértelműen nőtt az EU pozitív véleménye. 15 országban a válaszadók kevésbé valószínű, hogy pozitív képet mutatnak az EU-ról, a legnagyobb csökkenést Lengyelországban (53%, -9 százalékpont), Szlovéniában (43%, -9 százalékpont), Belgiumban (43%, -8 százalékpont) és Portugáliában (65%, -8 százalékpont) tapasztalták. A pozitív álláspont a többi országban viszonylag stabil maradt.

2021 őszéhez képest azonban Máltán (+ 12 százalékpont) és Dániában (+ 10 százalékpont) nőttek a növekedések, míg a nettó növekedés Szlovákiában (+ 5 százalékpont), Romániában, Ausztriában és Luxemburgban (+ 4 százalékpont) is megfigyelhető. 10 tagállamban nettó csökkenést regisztráltak, és 2022 tavasza óta számos, 2022 tavasza óta megfigyelhető csökkenést enyhítettek, például Lengyelországban (-5 százalékpont) és Portugáliában (2 százalékpont). Belgiumban a törölt összegek csökkenése (+ 2 százalékpont). Mivel az orosz invázió előtt Szlovénia (-9 százalékpont), Spanyolország (-6 százalékpont) és Németország (-5 százalékpont) volt a legnagyobb nettó csökkenés az EU pozitív arculatában.

A szociodemográfiai elemzés nagy különbségeket mutat az iskolai végzettség, a foglalkozás és a pénzügyi helyzet alapján. A 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkező válaszadók nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel, mint azok, akik 15 évesen vagy annál fiatalabbak (57% vs. 35%). A vezetők (61%) és a diákok (56%) a legvalószínűbbek az EU-ról, különösen a háziasok és a munkanélküli válaszadók (mindkettő 34%) tekintetében. Az elemzés azt is kimutatta, hogy a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdő válaszadók esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy pozitív képet mutatnak (53%), mint azok, akik a legnagyobb nehézségekkel szembesülnek (31%).

Korcsoportonként is eltérések figyelhetők meg, a 15–24 év közötti válaszadók esetében nagyobb a valószínűsége annak, hogy pozitív képet mutatnak az EU-ról (53%, az 55 év felettiek 45%-a).

Az európai politikát követő résztvevők (57%) nagyobb valószínűséggel rendelkeznek pozitív képpel az EU-ról, mint azok, akik nem (35%).

D78 Általában az EU nagyon pozitív, meglehetősen pozitív, semleges, meglehetősen negatív vagy nagyon negatív képet kelt az Ön számára? (% – EU)

Összes „pozitív”	Semleges	Összesen „negatív”	Nem tudom.
EU27	47	38	14	1
Kor
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Még mindig tanulsz	56	36	7	1
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	49	33	18	0
Menedzserek	61	29	10	0
Egyéb fehér gallérok	50	37	13	0
Kézi munkások	40	44	16	0
Háziállatok	34	46	19	1
Munkanélküli	34	45	20	1
Nyugdíjas	46	37	16	1
Diákok	56	36	7	1
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	31	36	31	2
Időről időre	39	44	16	1
Szinte soha/soha	53	35	11	1
Kövesse az európai politikát
Kövesd	57	32	11	0
Ne kövesd	35	46	18	1

Tíz európaiból több mint hat (62%, -3 százalékpont 2022 áprilisa és májusa óta) gondolja úgy, hogy országa uniós tagsága jó dolog, míg tízből egy (10%, + 2 százalékpont) szerint az uniós tagság rossz dolog az ország számára, és körülbelül minden negyedik (27%, + 1 százalékpont) semleges.

Más kérdésekhez hasonlóan az elmúlt hat hónapban is negatív változás következett be, ami megfordította a 2021 novembere és decembere és 2022. április-májusa között megfigyelt pozitív tendenciát. A többi intézkedéssel együtt azonban a jelenlegi helyzet továbbra is pozitív marad, ha hosszabb távú tendenciákat vizsgálunk. Az elmúlt években elért eredmények az elmúlt 15 év legpozitívabb eredményei közé tartoztak.

Egy jó dolog Egy rossz dolog Sem jó, sem rossz dolog Nem tudom. QA7 Általánosan szólva, Ön szerint (a mi országunk) uniós tagsága...? (% – EU) Bár 25 tagállamban ez a többségi vélemény, az országok között jelentős eltérések mutatkoznak. A válaszadók nagy valószínűséggel úgy vélik, hogy az uniós tagság jó dolog Luxemburgban (90%), Írországban (83%), Litvániában és Máltán (mindkettő 79%), szemben Ausztriában 42%-kal, Görögországban 43%-kal és Szlovákiában 44%-kal. Szlovákiában és Görögországban az a domináns nézet, hogy a tagság nem jó és nem is rossz az ország számára (47%, illetve 44%).

Románia (23%) és Ausztria (20%) az egyetlen olyan ország, ahol ötből legalább egy tagállam úgy véli, hogy az EU-tagság rossz az ország számára.

Az EU-tagságpozitív megítélése Európa északi és délnyugati területein a leggyakoribb, a legkevésbé pedig Dél- és különösen Délkelet-Európában.

Térkép Jelmagyarázat QA7 Általánosan szólva, Ön szerint (a mi országunk) uniós tagsága...? (% – jó dolog) 2022 áprilisa és májusa közöttöt tagállamban nőtt az uniós tagsággal kapcsolatos pozitív vélemény, a legnagyobb pedig Máltán volt (79%, + 5 százalékpont). 13 országban a válaszadók kevésbé valószínűnek tartják, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, a legnagyobb csökkenés Észtországban (66%, -10 százalékpont), Szlovéniában (58%, -9 százalékpont), Németországban (70%, -7 százalékpont) és Lengyelországban (65%, -7 százalékpont) tapasztalható. A pozitív álláspont a fennmaradó kilenc országban viszonylag stabil maradt.

Egy jó dolog Sem jó, sem rossz dolog Egy rossz dolog Nem tudom. QA7 Általánosan szólva, Ön szerint (a mi országunk) uniós tagsága...? (%) Amint az a korábbi években is megfigyelhető, a jelenlegi szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a fiatalabb válaszadók körében erősebb az uniós tagság támogatása. A támogatás a 15–24 évesek körében a legmagasabb (68%), és a legalacsonyabb az 55+ (60%) között.

Az elemzés azt is kimutatta, hogy azok, akik a leghosszabb ideig (72%) maradtak az oktatásban, sokkal nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy országuk uniós tagsága jó dolog, mint azok, akik 16–19 évesen (55%) vagy 15 évesnél fiatalabbak (51%) elhagyták az iskolát. A vezetők (76%) és a diákok (73%) körében is magas a támogatás, különösen a háziemberekhez képest (48%).

Az uniós tagság támogatása sokkal magasabb azon személyek körében, akik ritkán/soha nem nehezen fizetnek számlákat (70%), mint azok, akik időről időre (52%) vagy a legtöbb esetben (43%) szenvednek gondot.

Ezek a minták hasonlóak a válaszadók által az EU-ról alkotott általános kép tekintetében megfigyeltekhez, és a két kérdésre adott válaszok szorosan kapcsolódnak egymáshoz. Azok a válaszadók, akik pozitív képet alkotnak az EU-ról, többnyire úgy vélik, hogy országuk uniós tagsága jó dolog (89%), míg csak 16%-uk gondolja ezt, ha az EU-ról alkotott képe negatív.

QA7 Általánosan szólva, Ön szerint (a mi országunk) uniós tagsága...? (% – EU)

Egy jó dolog	Egy rossz dolog	Sem jó, sem rossz dolog	Nem tudom.
EU27	62	10	27	1
Kor
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Még mindig tanulsz	73	6	20	1
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	63	10	26	1
Menedzserek	76	7	17	0
Egyéb fehér gallérok	63	9	27	1
Kézi munkások	54	13	32	1
Háziállatok	48	10	40	2
Munkanélküli	58	10	30	2
Nyugdíjas	60	10	28	2
Diákok	73	6	20	1
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	43	18	36	3
Időről időre	52	12	35	1
Szinte soha/soha	70	7	22	1
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	89	2	9	0
Semleges	46	8	45	1
Összesen „negatív”	16	41	41	2

Apolgárok kétharmada (66%) szerint fontos, hogy országuk az EU tagállama legyen (2022 áprilisa és májusa óta 4 százalékpont).25 A válaszadókat arra kérték, hogy 1-től 10-ig terjedő skálát használjanak, ahol az „1” jelentése „egyáltalán nem fontos”, a 10 pedig „rendkívül fontos”. Ebben az elemzésben a „fontos” magában foglalja azokat, akik 7–10 pontot adnak, a „nem fontos” 1–4 pontot, a „mérsékelten fontos” pedig 5 vagy 6 pontot. Tízből egy (11%, + 2 százalék) érzi úgy, hogy ez nem fontos, és alig több mint egyötöde (22%, + 2 százalék) semleges. 2021 ősze óta azonban ez nettó növekedést jelent (+ 5 százalékpont) azon polgárok százalékos arányában, akik szerint fontos, hogy országuk az EU tagállama legyen, amikor közel egynegyedük semleges (24%, -2 százalékpont) és 14% (-3 százalékpont) állította, hogy ez nem fontos.

(2021. október/november – 2021. ápr./május) Összesen „Nem fontos” (1–4) 11 (+ 2) Teljes „semleges” (5–6) 22 (+ 2) Nem tudom. 1 (=) Összes „fontos” (7–10) 66 (-4) QA8 Mennyire fontos az Ön számára, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1 azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10 pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”? (% – EU-27) Az egyes tagállamokban a válaszadók többsége fontosnak tartja, hogy országuk az EU tagja legyen, bár az arányok jelentősen eltérnek egymástól: Luxemburg 89%-a, Írország 83%-a, Litvániában és Máltán 82%, Szlovákiában 48%, Bulgáriában, Cipruson és Romániában pedig 54%. Csehország (21%) az egyetlen olyan ország, ahol minden ötödik azt mondja, hogy nem fontos számukra, hogy országuk az EU tagja legyen.

A délkelet-európai országokban, például Cipruson, Romániában és Bulgáriában, valamint néhány kelet-európai országban, például Csehországban és Szlovákiában kevésbé fontos, hogy a válaszadók országai az EU tagállamai legyenek, mint más országokban. Európa északi területeinek országaiban a válaszadók nagyobb valószínűséggel tekintik fontosnak országuk uniós tagságát.

Térkép Jelmagyarázat QA8 Mennyire fontos az Ön számára, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1 azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10 pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”? – Összesen „Fontos (7–10)” (%) Az előző felmérés (2022. április-május) jelentős növekedést jelentett azon arányokban, amelyek fontosnak tartják országuk uniós tagságát. Azóta az egyes országokra vonatkozó megállapítások többnyire negatívabbá váltak, vagy stabilak maradtak.

14 országban a tagság jelentősége legalább három százalékponttal csökkent, a legnagyobbat Portugáliában (75%, -10 százalékpont), Észtországban (62%, -9 százalékpont), Belgiumban (66%, -8 százalékpont) és Szlovéniában (59%, -8 százalékpont) tapasztalták. Két országban kismértékű növekedés történt: Luxemburg (89%, + 3 százalékpont) és Svédország (73%, + 3 százalékpont).

Az ukrajnai orosz invázió előtti időszakhoz képest azonban 2021 őszén csak Szlovéniában (-4 százalékpont) volt megfigyelhető nettó csökkenés, összesen 20 tagállamban, amelyek közül a legnagyobb Litvániában (+ 20 százalékpont), Máltán (+ 18 százalékpont) és Luxemburgban (+ 17 százalékpont) történt.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA8 Mennyire fontos az Ön számára, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1 azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10 pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”? (% – összesen „Fontos”) A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy az egyes csoportok többsége fontosnak tartja, hogy országuk az EU tagja legyen, de ezeket a nézeteket a felsőoktatási szinttel és kevesebb pénzügyi nehézségekkel küzdők erőteljesebben képviselik. Ez visszhangozza az előző kérdés eredményeit, ahol ezek a csoportok nagyobb valószínűséggel gondolták úgy, hogy országuk uniós tagsága jó dolog.

Konkrétan a 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkezők mintegy háromnegyede (76%) gondolja fontosnak az ország uniós tagságát, szemben a 16–19 évesek 62%-ával és a 15 éves vagy annál fiatalabb végzettséggel. A társadalmi-foglalkozási csoportok közül a vezetők (79%) és a diákok (77%) tartják a legnagyobb valószínűséggel azt, hogy az EU-tagság fontos, különösen a háziemberekhez képest (53%).

Azok a válaszadók, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése (73%), nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy fontos számukra, hogy országuk az EU tagja legyen, szemben azokkal, akik időről időre (60%) vagy a legtöbb esetben (48%) nehézségekkel küzdenek.

Korcsoportonként némi eltérés figyelhető meg: a 15–24 évesek (71%) nagy valószínűséggel fontosnak tartják országuk uniós tagságát (szemben az 55 év felettiek 65%-ával).

Nem meglepő, hogy az EU-ról pozitív képet adó tíz válaszadóból kilenc (90%) szerint fontos számukra az ország tagsága, szemben a negatív képpel rendelkezők 23%-ával.

QA8 Mennyire fontos az Ön számára, hogy (országunk) az Európai Unió tagállama? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az 1 azt jelenti, hogy „egyáltalán nem fontos”, a 10 pedig azt jelenti, hogy „rendkívül fontos”? (% EU)

Összesen „fontos”	Teljes „semleges”	Összesen „nem fontos”	Nem tudom.
EU27	66	22	11	1
Kor
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Még mindig tanulsz	77	17	4	2
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	68	18	13	1
Menedzserek	79	15	6	0
Egyéb fehér gallérok	69	21	10	0
Kézi munkások	60	26	13	1
Háziállatok	53	33	12	2
Munkanélküli	58	26	14	2
Nyugdíjas	65	22	12	1
Diákok	77	17	4	2
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	48	30	19	3
Időről időre	60	27	12	1
Szinte soha/soha	73	18	8	1
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	90	9	1	0
Semleges	53	36	9	2
Összesen „negatív”	23	30	46	1

Az uniós tagságról alkotott véleményüket tükrözve, tíz uniós polgárból több mint hét (72%, 2021 novembere és decembere óta nem változott) úgy véli, hogy országuknak hasznára vált, hogy tagja az EU-nak. Alig több mint egyötöde (22%, -1 százalék) állítja, hogy országa nem élvezte tagságát.

Profitált Nem profitált Nem tudom. QA9 Mindent figyelembe véve azt mondaná-e, hogy (országunk) az EU tagja volt, vagy sem? (% – EU)

Minden uniós tagállamban a válaszadók több mint fele azt állítja, hogy országa hasznot húzott az uniós tagságból, és ez tíz válaszadóból több mint kilencre vonatkozik Máltán (95%), Írországban (92%), Luxemburgban és Litvániában (mindkettő 91%). Ez az arány Ausztriában (55%), majd Bulgáriában (60%), Olaszországban (61%) és Franciaországban (63%) a legalacsonyabb. Ausztriában a legmagasabb azok aránya, akik úgy vélik, hogy országuk nem élvezte az uniós tagság előnyeit (38%).

Az egyes tagállamokra vonatkozó megállapítások többnyire 2021 novembere és decembere óta stabilak maradtak. Mindössze hat tagállam regisztrál legalább három százalékpontos változást abban az arányban, amely szerint országuk élvezte az uniós tagság előnyeit. Három országban nőtt a növekedés: Málta (95%, + 6 százalékpont), Finnország (78%, + 6 százalékpont) és Svédország (75%, + 4 százalékpont). Csökkenés Írországban (92%, -3 százalékpont), Horvátországban (80%, -3 százalékpont) és Cipruson (68%, -3 százalékpont) tapasztalható.

2022. október/november 2021. nov./december Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december QA9 Mindent figyelembe véve azt mondaná-e, hogy (országunk) az EU tagja volt, vagy sem? (% – kedvezmény)

A szociodemográfiai különbségek szorosan tükrözik azokat a különbségeket, amelyeket azzal kapcsolatban látunk, hogy az EU-tagság jó dolognak tekinthető-e. Az a nézet, hogy országuk élvezte az uniós tagság előnyeit, a legerősebb azok között, akik 20 évesen vagy annál idősebben fejezték be az oktatást (81%), szemben azokkal, akik 15 évesen vagy annál fiatalabban hagyták el az oktatást (60%).

A társadalmi-szakmai csoport szerint az arány a vezetők (84%) és a diákok (81%) között a legmagasabb, a háztartási alkalmazottak között pedig a legalacsonyabb (59%). Azok a válaszadók, akik ritkán vagy soha nem szembesülnek a számlákkal (77%), nagyobb valószínűséggel gondolják úgy, hogy országuk hasznot húzott az uniós tagságból, mint azok, akik legtöbbször nehézségekkel küzdenek (55%).

Az ismert korkülönbség érvényes, mivel a fiatalabbak nagyobb valószínűséggel látják az uniós tagság előnyeit, mint az idősek (a 15–24 évesek 77%-a, szemben az 55 évesek 68%-ával).

QA9 Mindent figyelembe véve azt mondaná-e, hogy (országunk) az EU tagja volt, vagy sem? (% – EU)

Profitált	Nem profitált	Nem tudom.
EU27	72	22	6
Kor
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Még mindig tanulsz	81	12	7
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	75	20	5
Menedzserek	84	14	2
Egyéb fehér gallérok	76	20	4
Kézi munkások	66	29	5
Háziállatok	59	30	11
Munkanélküli	65	26	9
Nyugdíjas	67	24	9
Diákok	81	12	7
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	55	36	9
Időről időre	65	28	7
Szinte soha/soha	77	8	5

Az EU-nak a békéhez és stabilitáshoz való hozzájárulását tekintik a legfőbb előnyének, és ez az elmúlt évben egyre fontosabbá vált.

A polgárok három fő oka van annak, hogy országuk miért élvezte az uniós tagság előnyeit: az a tény, hogy az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez (2021 novembere és decembere óta 36%, + 6 százalékpont), hogy az EU javítja az országuk és az EU más országai közötti együttműködést (35%, + 3 százalékpont), valamint hogy az EU hozzájárul országuk gazdasági növekedéséhez (30%, nincs változás). Ebben a felmérésben minden válaszadót arra kértek, hogy vegyék figyelembe az uniós tagság fő előnyeit, függetlenül attól, hogy országuk hasznot húzott-e vagy sem.

Az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez Az EU-tagság javítja az együttműködést (országunk) és az EU többi országa között Az EU hozzájárul a gazdasági növekedéshez (országunk) Az EU erősebb beleszólást ad az embereknek a világba Az EU új munkalehetőségeket teremt az emberek számára (NATIONALITY) Az EU-tagság javítja az együttműködést (országunk) és az EU-n kívüli országok közötti együttműködést Az EU javítja az emberek életszínvonalát (NATIONALITY) Az EU segít (országunk) az éghajlatváltozás kezelésében Az EU hozzájárul a demokráciához (országunk) Az EU segít (országunk) a terrorizmus elleni küzdelemben (Állampolgárság) az emberek jelentős befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekben Ön általában támogatja az EU-t (SPONTANEOUS) Egyéb (SPONTANEOUS) Nem tudom. 2022. október/november QA10ab Tekintettel arra, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e abból, hogy tagja volt-e az EU-nak, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják (a mi országunk) az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU-27)

Az uniós tagság következő legfontosabb előnye az, hogy az EU új munkalehetőségeket teremt az embereknek (23%, -1 százalékpont), és hogy az EU erősebb beleszólást ad a hazájukban élő embereknek a világba (23%, + 3 százalék).

Az EU gazdasági növekedéshez való hozzájárulása kilenc tagállamban a legmagasabb (vagy közös) az uniós tagság előnye, míg hét országban a legmagasabb (vagy közös) válasz az, hogy új munkalehetőségeket teremt az emberek számára. Hét ország van, ahol az EU hozzájárulása a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez a legmagasabb (vagy közös legmagasabb). Hét országban a legmagasabb (vagy közös) rangsorbeli előny az, hogy az EU javítja az országuk és más tagállamok közötti együttműködést. Lengyelországban az EU által az emberek életszínvonalára gyakorolt pozitív hatás a legmagasabb szintű ellátás.

QA10ab Tekintettel arra, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e az EU-tagságból, vagy sem, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják (a mi országunk) az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 3 válasz) (%)

EU27	LÉGY SZÍVES!	BG	CZ	DK	ITT VAN.	EE	IE	EL	ES	FR	HR	ITT VAN.	CY	LV	LTT	LU	HU	MT.	NL	A	PL.	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Az EU-tagság javítja az együttműködést (országunk) és az EU többi országa között	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
Az EU hozzájárul a gazdasági növekedéshez (országunk)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
Az EU erősebb beleszólást ad az embereknek a világba	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
Az EU új munkalehetőségeket teremt az emberek számára (NATIONALITY)	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Az EU-tagság javítja az együttműködést (országunk) és az EU-n kívüli országok között	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
Az EU javítja az emberek életszínvonalát (NATIONALITY)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
Az EU segít (országunk) az éghajlatváltozás kezelésében	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
Az EU hozzájárul a demokráciához (országunk)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
Az EU segít (országunk) a terrorizmus elleni küzdelemben	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Állampolgárság) az emberek jelentős befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekben	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Nem tudom.	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

B) Az ország eredményeinek részletesebb elemzése előtt érdemes megvizsgálni a főbb előnyöket annak alapján, hogy a válaszadók úgy vélik-e, hogy országuk hasznot húzott-e az uniós tagságból.

Három ok merül fel, amelyek egyértelműen eltávolodnak a többi válaszadótól, akik úgy vélik, hogy országuk hasznot húzott az EU-tagságból: hogy az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez (40%), hogy az uniós tagság javítja az országuk és az EU többi országa közötti együttműködést (38%), valamint hogy az EU hozzájárul országuk gazdasági növekedéséhez (35%).

Azok, akik korábban azt mondták, hogy országuk nem élvezte az előnyüket, ugyanazt a két okot osztják, amikor megkérdezték, hogy az emberek miért gondolják azt, hogy országuk hasznot húzott a tagságból, nevezetesen a más uniós országokkal folytatott együttműködés javítása (27%), valamint az EU hozzájárulása a békéhez és a biztonsághoz (26%). A gazdasági növekedéshez való hozzájárulás nem része a három legfontosabb válasznak; ehelyett a harmadik legnagyobb közös előnyöket az emberek új munkalehetőségei jelentik, és hogy az EU nagyobb beleszólást ad a hazájukban élő embereknek a világba (mindkettő 19%).

A részletes országelemzésre térve azt állapítjuk meg, hogy Hollandiában (48%), Svédországban és Németországban (mindkettő 47%) a válaszadók nagy valószínűséggel említik az EU hozzájárulását a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez, míg ezt az előnyt Írországban (19%) és Máltán (21%) a legkevésbé említik.

Az EU hozzájárulását a tagállamok közötti együttműködéshez Svédországban (72%), Hollandiában (65%), Dániában (59%) és Finnországban (57%) a válaszadók több mint fele emeli ki. Ezt a legkevésbé valószínű, hogy a válaszadók Írországban (20%), Romániában és Lengyelországban (mindkettő 22%) a tagság előnyeit élvezik.

Az EU gazdasági növekedéshez való hozzájárulását az uniós tagság jelentős előnyének tekintik Máltán (49%), Írországban (48%) és Litvániában (44%). Ezt a legkevésbé valószínű, hogy Olaszországban (21%) és Franciaországban (23%) a válaszadók a tagság előnyének tekintik.

Az elemzés más előnyökre vonatkozóan is nagy számadatokat mutat. Az EU hozzájárulása az új munkalehetőségekhez Bulgáriában 53%-kal, Magyarországon 51%-kal, Szlovákiában pedig 43%-kal szerepel. Görögországban nagy arányban (39%) mondják, hogy az EU erősebb beleszólást ad a hazájukban élő embereknek a világba. Írországban 40%-uk szerint az uniós tagság előnye, hogy javítja az emberek életszínvonalát.

Országos szinten 2021 novembere és decembere óta jelentős változások történtek az uniós tagság különböző előnyeit említő arányokban.

A legtöbb országban az EU hozzájárulása a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez most nagyobb valószínűséggel kerül említésre, mint 2021 novembere és decembere között. A legnagyobb növekedés Lettországban (41%, + 16 százalékpont), Litvániában (43%, + 15 százalékpont), Hollandiában (48%, + 13 százalékpont) és Észtországban (38%, + 12 százalékpont) tapasztalható. Magyarország az egyetlen ország, amely 2021 novembere és decembere között csökkenést mutat (27%, -3 százalékpont).

13 országban nőtt az arány, amely megemlíti az EU hozzájárulását a tagállamok közötti együttműködéshez. A legnagyobb növekedés Észtországban (30%, + 7 százalékpont), Spanyolországban (30%, + 7 százalékpont) és Svédországban (72%, + 7 százalékpont) tapasztalható. Négy tagállamban csökkent az az arány, amely szerint az EU-tagság biztosítja a tagállamok közötti együttműködést: Lettország (32%, -9 százalékpont), Szlovénia (29%, -6 százalékpont), Görögország (35%, -5 százalékpont) és Málta (23%, -3 százalékpont).

2021 novembere és decembere között 11 országban nőtt azon arány, amely szerint az EU hozzájárul országuk gazdasági növekedéséhez. A legnagyobb növekedés Bulgáriában (25%, + 7 százalékpont) és Görögországban (27%, + 7 százalékpont) tapasztalható. Hat ország – mindenekelőtt Lettország (30%, -11 százalékpont) és Hollandia (41%, -8 százalékpont) – csökkenést mutat.

A 2021 novembere és decembere óta bekövetkezett másik jelentős változás az, hogy Máltán a válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az emberek jelentős befolyást gyakorolnak az uniós szintű döntésekre (20%, + 11 százalékpont), míg Lettországban sokkal kevésbé valószínű, hogy az EU új munkalehetőségeket teremt az embereknek (27%, -20 százalékpont).

Az EU-tagság javítja az együttműködést (országunk) és az EU többi országa között Az EU új munkalehetőségeket teremt az emberek számára (NATIONALITY) Az EU hozzájárul a gazdasági növekedéshez (országunk) Az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez Az EU javítja az emberek életszínvonalát (NATIONALITY) QA10ab Tekintettel arra, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e az EU-tagságból, vagy sem, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják (a mi országunk) az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

Szociodemográfiai szempontból az eredmények általában konzisztensek a különböző csoportokban. Az előnyök közül kettő az iskolázottsági szint és a pénzügyi helyzet szerinti különbségeket mutatja: a tagállamok közötti együttműködés javítása és a gazdasági növekedés előnyei. Ezeket az előnyöket nagyobb valószínűséggel említik azok, akik hosszabb ideig maradtak az oktatásban, és azok, akiknek soha vagy csak ritkán nehézséget okoz a számlák kifizetése. Ezzel szemben az EU szerepét a terrorizmus elleni küzdelemben gyakrabban említik a kevésbé képzett válaszadók és azok, akiknek legtöbbször nehézséget okoz a számlák kifizetése.

QA10ab Tekintettel arra, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e az EU-tagságból, vagy sem, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják (a mi országunk) az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU)

Az EU hozzájárul a béke fenntartásához és a biztonság megerősítéséhez	Az EU hozzájárul a gazdasági növekedéshez (a mi országunk)	Az EU-tagság javítja az együttműködést (a mi országunk) és az EU többi országa között	Az EU-tagság javítja az együttműködést (a mi országunk) és az EU-n kívüli országok között	Az EU erősebb beleszólást ad az embereknek a világba	Az EU (a mi országunk) segít a terrorizmus elleni küzdelemben	Az EU (a mi országunk) segít az éghajlatváltozás kezelésében	Az EU új munkalehetőségeket teremt az emberek számára (NATIONALITY)	Nem tudom.
EU27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Még mindig tanulsz	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Időről időre	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Szinte soha/soha	38	33	37	18	22	12	15	23	4

A válaszadókat arra is felkérték, hogy gondolják át azokat az okokat, amelyek miatt országuk esetleg nem profitált abból, hogy tagja az EU -nak, függetlenül a témával kapcsolatos saját véleményüktől. A fő ok, amiért az emberek úgy vélik, hogy országuk nem élvezte az uniós tagság előnyeit, az, hogy a nemzeti polgárok nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre (2021 novembere/decembere óta 34%, + 4 százalékpont), és hogy az országuk számára fontos kérdésekkel a legjobban nemzeti szinten foglalkoznak (30%, + 2 százalékpont).

Minden negyedik azt állítja, hogy a nemzeti kormánynak nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre (25%, + 3 százalék), míg minden ötödik azt mondja, hogy országának gazdasága jobban teljesíthetne az EU-n kívül (20%, + 4 százalék), és hogy az uniós tagság aláássa országuk külső határainak ellenőrzését (20%, + 1 százalékpont).

Ezek a válaszok általánosabb vitát tükröznek arról, hogy uniós vagy nemzeti szinten kell-e politikai döntéseket hozni. A Times jelentésének fő kihívásaiban a26 A legfontosabb kihívások korunkban, Eurobarométer 526. sz. tematikus felmérés: https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 többség úgy vélte, hogy a különböző szakpolitikai területekkel egyenlően kell foglalkozni uniós és nemzeti szinten. Számos szakpolitikai területen a válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a kérdéssel uniós szinten kellene foglalkozni, mint nemzeti szinten; ezek közé tartozott a terrorizmus, a migráció és a menekültek elleni küzdelem, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás, a biztonság- és védelempolitika, valamint az energiapolitika. Az egészségügy, a foglalkoztatás és a szociális védelem voltak azok a kérdések, amelyekkel a polgárok inkább nemzeti, mint uniós szinten akarnak foglalkozni.

2021. nov./december 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december (Állampolgárság) Az emberek nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre A (NATIONALITY) számára fontos kérdéseket nemzeti szinten lehet a legjobban kezelni. (Országunk) kormányának nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre (Országunk) gazdasága jobban teljesíthetne, ha az EU-n kívül Az EU-tagság aláássa országunk extemális határainak ellenőrzését Az EU csökkenti a peopIe életszínvonalát (NATIONALITY) Az EU tagjaként (országunk) kiszolgáltatottabbá válik a globalizáció negatív hatásaival szemben Az EU veszélybe sodorja az emberek munkahelyét (NATIONALITY) (A mi országunk) a világ hangja felhígul azáltal, hogy tagja az EU-nak Az EU tagjaként (Országunk) nagyobb kockázatot jelent a béke és a biztonság fenntartása szempontjából (országunk) Az EU-tagság rossz a demokráciának (országunk) Ön általában ellenzi az EU-t (spontán) Egyéb (spontán) Nem tudom. QA11ab Mindazonáltal függetlenül attól, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e abból, hogy tagja lett-e az EU-nak, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják, hogy nem profitálnak az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU-27)

17 tagállamban a leggyakoribb (vagy közös leggyakoribb) indok, hogy országuk miért nem élvezte az uniós tagság előnyeit, az, hogy a nemzeti polgárok nagyon kevés befolyással rendelkeznek az uniós szinten hozott döntésekre. 10 országban a legmagasabb (vagy közös) legmagasabb ran kedok az, hogy a fontos kérdéseket a legjobban nemzeti szinten kezelik.

Olaszországban a leggyakrabban az az oka, hogy a nemzeti kormánynak nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre, míg Franciaországban a fő oka az, hogy az EU csökkenti a nemzeti polgárok életszínvonalát.

QA11ab Mindazonáltal függetlenül attól, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e abból, hogy tagja lett-e az EU-nak, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják, hogy nem profitálnak az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Max. 3 válasz) (%)

EU27	LÉGY SZÍVES!	BG	CZ	DK	ITT VAN.	EE	IE	EL	ES	FR	HR	ITT VAN.	CY	LV	LTT	LU	HU	MT.	NL	A	PL.	PT	RO	SI	SK	FI	SE
(Állampolgárság) Az emberek nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
A (NATIONALITY) számára fontos kérdéseket nemzeti szinten lehet a legjobban kezelni.	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Országunk) kormányának nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
(Országunk) gazdasága jobban teljesíthetne, ha az EU-n kívül	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Az EU-tagság aláássa országunk külső határainak ellenőrzését	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
Az EU csökkenti az emberek életszínvonalát (NATIONALITY)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Az EU tagjaként (országunk) kiszolgáltatottabbá válik a globalizáció negatív hatásaival szemben	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
Az EU veszélybe sodorja az emberek munkahelyét (NATIONALITY)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(A mi országunk) a világ hangja felhígul azáltal, hogy tagja az EU-nak	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Az EU-tagság nagyobb kockázatot jelent (országunk) a béke és a biztonság fenntartása szempontjából (UGYARORSZÁG)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Az EU-tagság rossz a demokráciának (országunk)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Nem tudom.	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Ismét hasznos összehasonlítani azokat az okokat, amelyek miatt az adott ország nem élvezte az uniós tagság előnyeit, azok között, akik úgy vélik, hogy országuk hasznot húzott belőle, és azok között, akik úgy vélik, hogy nem.

Azok közül, akik úgy vélik, hogy országuk hasznot húzott, a három fő ok az, hogy a nemzeti polgárok nagyon kevés befolyással rendelkeznek az uniós szinten hozott döntésekre (34%), a nemzeti polgárok számára fontos kérdésekkel a legjobban nemzeti szinten foglalkoznak (32%), és a tagállamok kormányai nagyon kevés befolyással rendelkeznek az uniós szinten hozott döntésekre (26%).

Azok számára, akik úgy vélik, hogy országuk nem részesült előnyben, a fő okok két csoportba sorolhatók: Egyrészt a polgárok (34%) és a nemzeti kormányok (25%) nem gyakorolnak befolyást az uniós döntésekben. A második csoportban az a közös álláspont, hogy az EU csökkenti a nemzeti polgárok életszínvonalát (29%), a nemzetgazdaság jobban teljesíthetne, ha az EU-n kívül (27%) és a nemzeti polgárok számára fontos kérdésekkel a legjobban nemzeti szinten foglalkoznának (26%).

Áttérve az országelemzésre, látjuk, hogy az EU egészében az a fő ok, amiért az emberek azt gondolják, hogy országuk nem élvezte az uniós tagság előnyeit, az, hogy a nemzeti polgárok nagyon kevés befolyással rendelkeznek az uniós szinten hozott döntésekre. Svédországban (55%), Dániában (52%) és Hollandiában (51%) a válaszadók több mint fele említi ezt, de Portugáliában (20%) és Franciaországban (25%) nem több, mint egynegyede.

Svédországban (54%) és Hollandiában (53%) a válaszadók több mint fele úgy véli, hogy a fontos kérdésekkel nemzeti szinten lehet a legjobban foglalkozni, és ezt nagy arányban említik Finnországban (45%), Csehországban (43%) és Görögországban (41%).

Görögországban (40%), Cipruson (36%), Csehországban és Romániában (35%) a válaszadók a legnagyobb valószínűséggel azt mondják, hogy a nemzeti kormány nagyon kevés befolyással rendelkezik az uniós szinten hozott döntésekre.

Azt a nézetet, hogy országuk gazdasága az EU-n kívül is jobban teljesíthet, Svédországban viszonylag nagy arányban (32%), míg Ausztriában a válaszadók (29%) a legvalószínűbb, hogy az EU-tagság aláássa országuk külső határainak ellenőrzését.

(Állampolgárság) Az emberek nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre Az EU csökkenti az emberek életszínvonalát (NATIONALITY) A (NATIONALITY) számára fontos kérdéseket nemzeti szinten lehet a legjobban kezelni. Országunk kormányának nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre QA11ab Mindazonáltal függetlenül attól, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e abból, hogy tagja lett-e az EU-nak, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják, hogy nem profitálnak az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – A leggyakrabban említett válasz országonként)

Országos szinten 2021 novembere és decembere óta némi változás történt azokban az arányokban, amelyek megemlítik, hogy az uniós tagság miért nem jelent előnyt országuk számára.

Azuniós szintű döntésekre nagyon kevés befolyással rendelkező állampolgárok aránya 13 tagállamban nőtt, leginkább Cipruson (46%, + 11 százalékpont) és Spanyolországban (31%, + 10 százalékpont). Hét országban csökkent, a legnagyobb csökkenés Lettországban (45%, -22 százalékpont) és Máltán (26%, -9 százalékpont) történt.

15 országban nőtt azok aránya, amelyek szerint a fontos kérdéseket nemzeti szinten lehet a legjobban kezelni. A legnagyobb növekedés Horvátországban (37%, + 10 százalékpont), Csehországban (43%, + 9 százalékpont) és Magyarországon (37%, + 8 százalékpont) tapasztalható. A legnagyobb csökkenés Szlovéniában figyelhető meg (21%, -7 százalékpont).

A válaszadók nagyobb valószínűséggel állítják, hogy a nemzeti kormány nagyon kevés befolyással bír az uniós szintű döntésekre Bulgáriában (33%, + 8 százalékpont), Spanyolországban (28%, + 8 százalékpont) és Magyarországon (32%, + 7 százalékpont), míg Lettországban ez az arány jelentősen csökkent (28%, -19 százalékpont).

Van még néhány nagy változás az egyes elemeken. A válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az uniós tagság nagyobb kockázatot jelent az országuk számára a béke és a biztonság fenntartása tekintetében Luxemburgban (16%, + 11 százalékpont) és Portugáliában (19%, + 10 százalékpont). Máltán nőtt az az arány, amely szerint országuk gazdasága jobban teljesíthetne az EU-n kívül (21%, + 10 százalékpont). Végül Lettországban csökkent az az arány, amely szerint az EU-tagság az országukat kiszolgáltatottabbá teszi a globalizáció negatív hatásaival szemben (11%, -11 százalékpont).

A szociodemográfiai elemzésben az eredmények nagyon következetesek a különböző csoportokban.

Vannak különbségek az iskolai végzettség szerint: a magasan képzett válaszadók nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy a nemzeti polgárok nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre (a 20 éves vagy annál idősebbek 36%-a, szemben a 15 éves korig távozók 30%-ával), és hogy az országuk számára fontos kérdésekkel a legjobban nemzeti szinten foglalkoznak (34% vs. 26%). Emellett azok az emberek, akiknek legtöbbször nehézséget okoz a számlák kifizetése, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy az EU csökkenti az emberek életszínvonalát (27%, szemben azok 15%-ával, akik soha vagy csak ritkán szembesülnek nehézségekkel).

Q11ab Mindazonáltal függetlenül attól, hogy Ön szerint (a mi országunk) hasznot húzott-e abból, hogy tagja lett-e az EU-nak, az alábbiak közül melyek azok a fő okok, amelyek miatt az emberek úgy gondolják, hogy nem profitálnak az EU-tagságból? Először is? És akkor mi lesz? (Legfeljebb 3 válasz) (% – EU)

Az EU tagjaként (Országunk) nagyobb kockázatot jelent a béke és a biztonság fenntartása szempontjából (országunk)	(Országunk) gazdasága jobban teljesíthetne, ha az EU-n kívül	A (NATIONALITY) számára fontos kérdéseket nemzeti szinten lehet a legjobban kezelni.	Az EU-tagság aláássa országunk külső határainak ellenőrzését	(Állampolgárság) Az emberek nagyon kevés befolyással bírnak az uniós szinten hozott döntésekre	(Országunk) kormányának nagyon kevés befolyása van az uniós szinten hozott döntésekre	Az EU csökkenti az emberek életszínvonalát (NATIONALITY)	Nem tudom.
EU27	11	20	30	20	34	25	17	11
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Még mindig tanulsz	12	20	29	20	32	23	13	13
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	12	23	29	17	31	26	27	9
Időről időre	13	20	28	21	33	26	18	10
Szinte soha/soha	10	19	32	20	35	25	15	11

V. FŰTÉS: A POLGÁROK ÉRDEKLŐDÉSE AZ EU ÉS A KÖVETKEZŐ EURÓPAI VÁLASZTÁSOK IRÁNT

Ajelentés utolsó fejezete a polgárok érdeklődését és az európai demokratikus folyamatokban való részvételét tárgyalja. Ez azzal kezdődik, hogy felmérjük a polgárok uniós demokráciával kapcsolatos nézeteit, és véleményüket arról, hogy számít-e a véleményük. Összességében a polgárok továbbra is pozitívan viszonyulnak ahhoz, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban, annak ellenére, hogy bizonytalan, hogy „az EU-ban és az én hazámban számít-e a hangom”. A fejezet ezután arra összpontosít, hogy a polgárok milyen mértékben érdeklődnek az európai politika iránt, és hogy milyen mértékben kapnak tájékoztatást az uniós politikáról és milyen mértékben követik azokat.

A hangsúly ezután a 2024-es európai parlamenti választásokra helyeződik át, feltárva a polgárok ismereteit, érdeklődését és a szavazás valószínűségét. Biztató, hogy az uniós polgárok több mint fele már azt mondja, hogy érdekli őket a következő európai választások, kétharmaduk pedig azt állítja, hogy valószínűleg szavazni fog.

5.1 Érdeklődés az uniós ügyekben

Amint az az előző fejezetben is látható, az Európai Parlament számára a legfontosabb érték a demokrácia. Ebben az összefüggésben megnyugtató, hogy a polgárok abszolút többsége továbbra is elégedett a demokráciával az EU-ban és saját országában, bár 2022 áprilisa és májusa óta csökkent a demokrácia működésének általános elégedettsége az EU-ban és a nemzeti szinten. Tíz polgárból csaknem hat (54%) elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban (-5 százalékpont), míg 40% (+ 4 százalékpont) nem elégedett. Ami a nemzeti szintet illeti, tíz válaszadóból alig hat (56%, -4 százalékpont) elégedett a demokrácia nemzeti szintű működésével, míg tízből több mint négyen (42%, + 4 százalék) nem elégedettek.

Teljes „kielégült” – országunk „Elégedett” összesen – Az EU „Nem elégedett” – országunk „Nem elégedett” összesen – Az EU Nem tudom – A mi országunk Nem tudom – Az EU SD18ab Összességében Ön nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem elégedett, vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik (a mi országunk)? És mi a helyzet a demokrácia működésével az EU-ban? (% – EU)

Amint azt más kérdésekben is láthattuk, a 2022 áprilisa és májusa közötti negatív változás megfordította az elmúlt hat hónapban tapasztalt növekedést, így az uniós és a nemzeti szint minősítése most hasonló ahhoz, mint egy évvel ezelőtt, amikor a polgárok 53%-a elégedett volt a demokráciával az EU-ban, és közel tízből hat (57%) volt elégedett a demokráciával országukban.

Négy ország kivételével a válaszadók többsége elégedett azzal, ahogyan ademokrácia működik az EU-ban, a legmagasabb arány Írországban, Dániában (mindkettő 78%), Luxemburgban (76%), Máltán (72%) és Portugáliában (70%). Három tagállamban az elégedetlenség a többség véleménye: Görögország (61% elégedetlen), Szlovákia és Ciprus (mindkettő 52%). Franciaországban egyenlő arányban vannak elégedettek és elégedetlenek (45%). Máltán nagyon magas az arány, amely „nagyon elégedett” (38%), míg Görögország az egyetlen ország, ahol ötből legalább egy „egyáltalán nem elégedett” (26%).

Amint azt más kérdésekben is láthattuk, a 2022 áprilisa és májusa közötti negatív változás megfordította az elmúlt hat hónapban tapasztalt növekedést, így az uniós és a nemzeti szint minősítése most hasonló ahhoz, mint egy évvel ezelőtt, amikor a polgárok 53%-a elégedett volt a demokráciával az EU-ban, és közel tízből hat (57%) volt elégedett a demokráciával országukban.

Négy ország kivételével a válaszadók többsége elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban, a legmagasabb arány Írországban, Dániában (mindkettő 78%), Luxemburgban (76%), Máltán (72%) és Portugáliában (70%). Három tagállamban az elégedetlenség a többség véleménye: Görögország (61% elégedetlen), Szlovákia és Ciprus (mindkettő 52%). Franciaországban egyenlő arányban vannak elégedettek és elégedetlenek (45%). Máltán nagyon magas az arány, amely „nagyon elégedett” (38%), míg Görögország az egyetlen ország, ahol ötből legalább egy „egyáltalán nem elégedett” (26%).

Teljes „kielégült” Összesen „Nem elégedett” Nem tudom. SD18b És mi a helyzet azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban? (%)

A demokrácia nemzeti szintű működésének megelégedése Unió-szerte igen eltérő. 17 országban az elégedettség a többségi vélemény, a legmagasabb elégedettségi szint Dániában (89%), Luxemburgban (85%), Írországban (84%), Finnországban (83%) és Svédországban (82%). A fennmaradó tíz országban a többség elégedetlen, a legnagyobb elégedetlenség Szlovákiában (68%), Görögországban (65%), Bulgáriában (63%), Horvátországban (60%) és Cipruson (59%). Bulgáriában (27%), Görögországban (26%) és Szlovákiában (20%) legalább minden ötödik nem elégedett.

A demokrácia nemzeti szintű működésének megelégedése Európa északi régióiban a legmagasabb, és a keleti és déli területeken általában alacsonyabb.

Térkép Jelmagyarázat SD18a Összességében Ön nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem elégedett, vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik (a mi országunk)? (% – összesen „kielégített”)

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy mind nemzeti, mind uniós szinten azonos a demokráciával való elégedettség mintája: a 15–24 évesek, a leghosszabb ideig az oktatásban maradók, a diákok és a vezetők, valamint a kevesebb pénzügyi nehézségekkel küzdők a leginkább elégedettek. Például a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdők 60%-a elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban, szemben a legnagyobb nehézségekkel küzdő 32%-kal.

Ugyanez a minta látható azokkal, akik mind országos, mind uniós szinten pozitív képet mutatnak az EU-ról vagy az Európai Parlamentről. Például az Európai Parlamentről pozitív képpel rendelkező válaszadók 82%-a elégedett azzal, ahogyan a demokrácia működik az EU-ban, míg 18%-uk negatívan vélekedik róla.

Ráadásul azok, akik elégedettek azzal, ahogyan a demokrácia egy szinten működik, nagyobb valószínűséggel lesznek elégedettek a másik szinten. Például azok a 84%-uk, akik elégedettek a demokrácia országukban való működésével, uniós szinten is elégedettek, míg azok 77%-a, akik nem elégedettek országszinten, szintén elégedetlen uniós szinten.

SD18 Összességében, Ön nagyon elégedett, meglehetősen elégedett, nem túl elégedett, vagy egyáltalán nem elégedett azzal, ahogy a demokrácia működik...? (% EU)

Országunk	Az EU
Teljes „kielégült”	Összesen „Nem elégedett”	Teljes „kielégült”	Összesen „Nem elégedett”
AZ EU 27 TAGÁLLAMA	56	42	54	40
A nemek közötti
Férfi	58	41	55	41
Nő	54	43	52	41
Kor
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Még mindig tanulsz	63	32	65	27
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	54	44	53	43
Menedzserek	67	32	66	32
Egyéb fehér gallérok	57	42	59	37
Kézi munkások	50	48	49	47
Háziállatok	48	48	42	47
Munkanélküli	45	54	46	48
Nyugdíjas	57	41	50	42
Diákok	63	32	65	27
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	32	66	32	61
Időről időre	51	47	49	45
Szinte soha/soha	62	36	60	35
Elégedettség a demokráciával az EU-ban
Elégedett	84	16	100
Nem elégedett	22	77	100
Az Európai Parlament képe
Pozitív	74	25	82	16
Semleges	53	44	48	44
Negatív	28	71	18	78

2022 áprilisa és májusa között csökkent azon polgárok aránya, akik egyetértenek abban, hogy véleményük számít az EU-ban (47%, -6 százalékpont). Ez azt jelenti, hogy a megállapodás már nem a többségi vélemény, és az eredmények a 2021 novembere és decembere és 2022. április-májusa közötti pozitív változást (+ 10 százalékpont) követően visszatértek a 2020-ban és 2021-ben tapasztalt szintre. A véleménykülönbségek aránya 2022 áprilisa és májusa óta nőtt, és jelenleg 49% (+ 6 százalékpont).

Összesen „Agree” Teljes „egyetértés” Nem tudom. D72.1 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? Számít a hangom az EU-ban (% – EU)

12 tagállamban a válaszadók többsége egyetért abban, hogy véleménye számít az EU-ban, a legmagasabb szint Svédországban (80%), Dániában (78%), Máltán (71%) és Hollandiában (68%). A fennmaradó 15 országban a többség nem ért egyet, a legnagyobb mértékben Észtországban (79%), Cipruson (74%) és Görögországban (73%).

Az az arány, amely egyetért azzal, hogy véleményük számít az EU-ban, mindössze három tagállamban nőtt: Svédország (80%, + 6 százalékpont), Hollandia (68%, + 6 százalékpont) és Málta (71%, + 3 százalékpont). A megállapodás 16 tagállamban csökkent, Spanyolországban (38%, -11 százalékpont), Franciaországban (41%, -11 százalékpont) és Cipruson (23%, -10 százalékpont) legalább 10 százalékponttal csökkent. A megállapodás a többi nyolc országban stabil maradt.

2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május D72.1 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A hangom számít az EU-ban (% – Összesen „Agree”)

Az uniós szinten tapasztalt csökkenést visszhangozva az az arány, akik egyetértenek abban, hogy a véleményük számít hazájukban, öt százalékponttal, 60%-ra csökkent. Azok aránya, akik nem értenek egyet, négy százalékponttal 37%-ra nőtt. Ezek a változások megfordítják a 2021. november-december és 2022. április-május közötti pozitív elmozdulást, így az eredmények most megegyeznek az egy évvel ezelőttiekkel.

Összesen „Agree” Teljes „egyetértés” Nem tudom. D72.2 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A hangom számít (országunk) (% – EU)

18 tagállamban a többség egyetért abban, hogy a véleményük számít hazájukban, ez a vélemény tízből legalább nyolc Svédországban (97%), Dániában (93%), Finnországban (85%), Hollandiában (84%) és Máltán (81%). A fennmaradó kilenc országban a többség úgy gondolja, hogy nem számít a véleményük, a legmagasabb szint Görögországban (68%), Litvániában (66%) és Cipruson (63%).

2022. április-májusához képest 16 országban a válaszadók kisebb valószínűséggel értenek egyet saját országukban, ahol a legnagyobb csökkenés Litvániában (29%, -11 százalékpont), Romániában (41%, -10 százalékpont), Franciaországban (61%, -9 százalékpont) és Portugáliában (56%, -9 százalékpont) tapasztalható. A megállapodás négy tagállamban nőtt: Bulgária (55%, + 3 százalékpont), Lettország (46%, + 3 százalékpont), Finnország (85%, + 3 százalékpont) és Svédország (97%, + 3 százalékpont). A megállapodás a másik hét országban stabil maradt.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május D72.2 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A hangom számít (országunk) (% – EU) A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy a legváltozatosabb az oktatás és a pénzügyi helyzet. Minél tovább marad egy válaszadó az oktatásban, annál valószínűbb, hogy egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban, a 20 éves vagy annál idősebb oktatást végzők 55%-a, a 15 éves vagy annál fiatalabbak körében pedig 35%-ig.

Az elemzés azt mutatja, hogy a társadalmi-szakmai csoportok körében a vezetők a legvalószínűbbek abban, hogy véleményük számít az EU-ban (59%), különösen a háziemberekhez (34%) és a munkanélküli válaszadókhoz (36%) képest.

Minél kevesebb pénzügyi nehézséget tapasztalnak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy egyetértenek abban, hogy véleményük számít az EU-ban. Azok közül, akiknek ritkán vagy soha nem vannak nehézségeik, 53% egyetért ezzel, míg ez az arány sokkal alacsonyabb (27%) azok között, akik legtöbbször nehézségekkel küzdenek.

Azok a válaszadók, akik az uniós politikát követik, nagyobb valószínűséggel egyetértenek abban, hogy véleményük számít az EU-ban (57%, szemben az uniós politikát nem követők 35%-ával).

D72.1 To Mennyiben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? Számít a hangom az EU-ban (% – EU)

Összesen „Agree”	Teljes „egyetértés”
EU27	47	49
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Még mindig tanulsz	50	43
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	46	51
Menedzserek	59	38
Egyéb fehér gallérok	51	46
Kézi munkások	44	S2
Háziállatok	34	62
Munkanélküli	36	58
Nyugdíjas	46	49
Diákok	50	43
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	27	68
Időről időre	42	54
Szinte soha/soha	53	43
Kövesse az európai politikát
Kövesd	57	41
Ne kövesd	35	59

A szociodemográfiai elemzés szerint a 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkező válaszadók nagyobb valószínűséggel értenek egyet azzal, hogy véleményük számít hazájukban (68%), mint a 15 éves vagy annál fiatalabbak (47%). A társadalmi-szakmai csoportok közül a vezetők a legvalószínűbbek (75%), míg a háztartási alkalmazottak és a munkanélküli válaszadók a legkevésbé (mindkettő 46%) egyetértenek.

Minél kevesebb pénzügyi nehézséget tapasztalnak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy egyetértenek abban, hogy a véleményük számít hazájukban. Azok között, akik ritkán vagy soha nem szenvednek nehézségeket, 68% egyetért, míg a megállapodás 36% azok között, akik az idő nagy részében nehézségekbe ütköznek.

Azok a válaszadók, akik az uniós politikát követik, nagyobb valószínűséggel egyetértenek abban, hogy a véleményük számít hazájukban (69%, szemben az uniós politikát nem követők 49%-ával).

A két kérdés között jelentős átfedés van. Azok a válaszadók, akik egyetértenek abban, hogy véleményük számít az EU-ban, többnyire egyetértenek abban (az esetek 93%-ában), hogy véleményük is számít saját országukban.

D72.2 Milyen mértékben ért egyet vagy nem ért egyet az alábbi állításokkal? A hangom számít (országunk) (% – EU)

Összesen „Agree”	Teljes „egyetértés”
EU27	60	37
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Még mindig tanulsz	59	35
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	57	41
Menedzserek	75	23
Egyéb fehér gallérok	62	37
Kézi munkások	55	42
Háziállatok	46	52
Munkanélküli	46	49
Nyugdíjas	63	34
Diákok	59	35
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	36	61
Időről időre	52	45
Szinte soha/soha	68	30
Számít a hangom az EU-ban
Teljes egyetértés	93	7
Teljes elégedetlenség	30	69
Kövesse az európai politikát
Kövesd	69	30
Ne kövesd	49	47

Az elmúlt hat hónapban csökkent az uniós politika iránti elkötelezettség: a polgárok 56%-a (2022 áprilisa és májusa óta 10 százalékpont) azt mondta, hogy követi az uniós politikában zajló eseményeket. Körülbelül minden hatodik (16%, -5 százalék) azt mondja, hogy követi azt, ami a legtöbb esetben történik, és 40% (-5 százalék) időről időre. Körülbelül minden negyedik (27%, + 5 százalékpont) azt állítja, hogy ritkán követi az uniós politikában zajló eseményeket, és 17% (+ 5 százalékpont) soha, vagy szinte soha nem tesz ilyet. Bár ezek az eredmények 2022. április-május óta hanyatlást mutatnak, ez 2021 novembere és 2022. április-májusa közötti növekedést követ, így az eredmények most hasonlóak az egy évvel ezelőtti eredményekhez.

19 tagállamban a válaszadók többsége az uniós politikát követi, a legmagasabb arány Luxemburgban (76%), Hollandiában (69%), Németországban (68%), Svédországban és Finnországban (mindkettő 64%). Litvániában egyenlő arányban „követik” és „nem követik” az EU politikáját (mindkettő 50%), míg hét olyan ország van, ahol csak a polgárok kisebbsége követi az uniós politikát. Az uniós politikát követő legalacsonyabb arányok Bulgáriában, Szlovéniában (mindkét esetben 40%), Szlovákiában (44%) és Észtországban (45%) tapasztalhatók.

Máltán (35%), Luxemburgban (27%) és Németországban (26%) a válaszadóktöbb mint negyede „legtöbbször” követi az uniós politikát, míg Bulgáriában 6%, Szlovéniában, Litvániában és Romániában ez az arány 7%.

21 uniós tagállamban a válaszadók az idő nagy részében kisebb valószínűséggel követik az uniós politikát, mint fél évvel ezelőtt, és hét országban a csökkenés meghaladja a tíz százalékpontot: Lengyelország (52%, -20 százalékpont), Bulgária (40%, -18 százalékpont), Németország (68%, -16 százalékpont), Észtország (45%, -15 százalékpont), Spanyolország (48%, -14 százalékpont), Litvánia (50%, -12 százalékpont) és Szlovénia (40%, -12 százalékpont). Luxemburgban (76%, + 3 százalékpont) és Romániában (53%, + 3 százalékpont) kismértékű növekedés tapasztalható. Az eredmények a másik négy tagállamban stabilak maradtak.

(2022. október/november – 2022. ápr./május) Ritkán 27 (+ 5) Soha, vagy szinte soha 17 (+ 5) Nem tudom. 0 (=) Az idő nagy részében 16 (-5) Időről időre 40 (-5) QA2 Néhány ember nyomon követi, hogy mi történik az Európai Unió politikájában, függetlenül attól, hogy választások zajlanak-e vagy sem. Másokat nem érdekel. Azt mondanád, hogy követnéd, mi történik az Európai Unió politikájában? (% – EU-27) A szociodemográfiai elemzés azokra összpontosít, akik időről időre vagy időről időre követik az uniós politikát. Ez azt mutatja, hogy a férfiak nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikát, mint a nők (61% kontra 52%). Azt is mutatja, hogy az emberek nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikát, ahogy öregszenek, az arány a 15–24 évesek körében 42%-ról 61%-ra emelkedik az 55 év felettiek körében.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA2 Néhány ember nyomon követi, hogy mi történik az Európai Unió politikájában, függetlenül attól, hogy választások zajlanak-e vagy sem. Másokat nem érdekel. Azt mondanád, hogy követnéd, mi történik az Európai Unió politikájában? (% – összesen „következtetés”)

Minél tovább marad egy válaszadó az oktatásban, annál valószínűbb, hogy követi az EU politikáját. Ez az arány 68% azok között, akik 20 éves korukig tanultak, szemben a 15 évesek vagy annál fiatalabbak 45%-ával. A társadalmi-szakmai csoportok között is nagy különbségek vannak, az uniós politikát követők aránya a vezetők körében 70%-tól a háztartásbeliek körében 38%-ig terjed.

Azok, akik kevés pénzügyi nehézségekkel szembesülnek (61%), sokkal nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikát, mint azok, akik legtöbbször nehézségekkel szembesülnek (44%).

Az EU-ról vagy az Európai Parlamentről pozitív képpel rendelkező válaszadók nagyobb valószínűséggel követik az uniós politikában zajló eseményeket (68%, illetve 74%). Az uniós politikát követő arány azonban alig vagy egyáltalán nem tér el egymástól, amikor összehasonlítjuk azokat, akiknek az EU-ról vagy az Európai Parlamentről alkotott képe semleges (minden esetben 47%) és a negatív képűeket (46% az EU-ról alkotott negatív képpel és 49%-a az Európai Parlament negatív képével).

QA2 Néhány ember nyomon követi, hogy mi történik az Európai Unió politikájában, függetlenül attól, hogy választások zajlanak-e vagy sem. Másokat nem érdekel. Azt mondanád, hogy követnéd, mi történik az Európai Unió politikájában? (% – EU)

Teljes „következtetés”	Összesen „Not Follow”
AZ EU 27 TAGÁLLAMA	56	44
A nemek közötti
Férfi	61	39
Nő	52	48
Kor
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Még mindig tanulsz	48	52
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	66	34
Menedzserek	70	30
Egyéb fehér gallérok	60	40
Kézi munkások	49	51
Háziállatok	38	62
Munkanélküli	44	55
Nyugdíjas	61	39
Diákok	48	52
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	44	56
Időről időre	53	47
Szinte soha/soha	61	39
Az EU-ról alkotott kép
Összes „pozitív”	68	32
Semleges	47	53
Összesen „negatív”	46	54
Az Európai Parlament képe
Pozitív	74	26
Semleges	47	53
Negatív	49	51

A polgárok kétharmada legalább alkalmanként megvitatja az európai politikát barátokkal vagy rokonokkal. Alig több mint fele mondta, hogy alkalmanként megvitatja az európai politikai kérdéseket barátaival és rokonaival (52%, -1 százalék 2022. április-május óta), míg 15%-uk (-3 százalékpont) gyakran tárgyal európai politikai kérdéseket. Körülbelül egyharmada (33%, + 4 százalék) soha nem foglalkozik ilyen kérdésekkel.

A hosszabb távú tendencia azt mutatja, hogy az európai politikai kérdésekről barátokkal vagy rokonokkal gyakran megvitatott arány viszonylag magas szinten maradt. 2020 óta viszonylag stabil maradt azok aránya, akik alkalmanként ilyen kérdéseket vitatnak meg.

(2022. október/november – 2022. ápr./május) Soha 33 (+ 4) Nem tudom. 0 (=) Gyakran 15 (-3) Alkalmanként 52 (-1) D71.2 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha nem...? Európai politikai kérdések (% – EU-27) 25 országban a válaszadók leggyakrabban azt mondják, hogy alkalmanként európai politikai kérdéseket vitatnak meg, a legnagyobb arányban Magyarországon (69%), Szlovákiában (65%) és Németországban (62%). Spanyolországban (56%) és Franciaországban (54%) a válaszadók leggyakrabban azt mondják, hogy soha nem beszélnek európai politikai kérdésekről.

Hét országban legalább minden ötödiken gyakran tárgyalnak európai politikai kérdésekről barátokkal és rokonokkal, a legnagyobb arányban Máltán (30%), Hollandiában (27%) és Görögországban (25%). Ezzel szemben Szlovéniában 7%, Portugáliában pedig 9%-uk mondja ugyanezt.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május D71.2 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha nem...? Európai politikai kérdések (% – Gyakran)

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy azok, akik 20 éves korukig vagy annál idősebbek voltak (21%), az önálló vállalkozók (23%) és a vezetők (22%) a legvalószínűbb, hogy gyakran beszélnek az európai politikai kérdésekről barátaikkal és rokonaikkal. Azok, akik soha nem beszélnek európai politikai kérdésekről, valószínűleg 15–24 évesek (44%), 15 évesek vagy annál fiatalabbak (48%), háziasok (50%), munkanélküliek (48%) és a legnagyobb pénzügyi nehézségekkel küzdők (44%).

D71.2 Amikor barátokkal vagy rokonokkal találkozol, azt mondanád, hogy gyakran, alkalmanként vagy soha nem...? Európai politikai kérdések (% – EU-27)

Gyakran	Alkalmanként	Soha
EU27	15	52	33
Kor
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Még mindig tanulsz	14	46	40
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	23	54	23
Menedzserek	22	58	20
Egyéb fehér gallérok	15	60	25
Kézi munkások	12	52	35
Háziállatok	8	41	50
Munkanélküli	11	40	48
Nyugdíjas	14	50	35
Diákok	14	46	40
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	14	42	44
Időről időre	13	54	33
Szinte soha/soha	16	53	31

Mielőtt megvizsgálnánk ennek az alszakasznak az eredményeit, érdemes megjegyezni, hogy más közelmúltbeli felmérések azt mutatták, hogy az Európai Parlament és más európai intézmények körében igen magas a tudatosság. A standard Eurobarométer felmérésben például tízből kilenc polgár állítja, hogy hallott már az Európai Parlamentről, és ez az idők során következetes volt27 Standard Eurobarométer felmérés, 97., 2022. nyár .

Ebben a felmérésben tíz uniós polgárból több mint hat (64%, 2021. november-december óta + 1 százalékpont) állítja, hogy nemrég olvasott, látott vagy hallott valamit az Európai Parlamentről, akár az internetről, akár a televízióról, akár a rádióról.

(2021. október/november – 2021. november/december) Nem 36 (-1) Nem tudom. 0 (=) Igen, igen. 64 (+ 1) QA1 A közelmúltban olvasott-e a sajtóban, látott-e az interneten vagy a televízióban, vagy hallott-e valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (% – EU-27) Van némi eltérés az EU-ban: nyolc tagállamban a válaszadók legalább háromnegyede olvasott, látott vagy hallott valamit a közelmúltban az Európai Parlamentről, Luxemburg (80%), Észtország, Finnország, Szlovákia és Litvánia vezetésével (mindegyik 79%). Ez azonban a válaszadók kevesebb mint fele esetében igaz Franciaországban (37%) és Dániában (49%).

Bár 2021 novembere és decembere óta az általános uniós szinten kevés változás történt, az ország szintjén néhány lényeges változás történt. Jelentős növekedés tapasztalható Magyarországon (77%, + 16 százalékpont), Luxemburgban (80%, + 15 százalékpont), Cipruson (65%, + 14 százalékpont) és Bulgáriában (53%, + 10 százalékpont). Máltán (67%, -10 százalékpont) és Lengyelországban (62%, -10 százalékpont) is jelentős csökkenés következett be. Összességében 12 országban tapasztalható növekedés 2021 novembere és decembere között, míg öt országban csökkenés tapasztalható.

2021. nov./december 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2021. nov./december QA1 A közelmúltban olvasott-e a sajtóban, látott-e az interneten vagy a televízióban, vagy hallott-e valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (% – igen)

A szociodemográfiai eredmények azt mutatják, hogy a férfiak nagyobb valószínűséggel, mint a nők azt mondják, hogy a közelmúltban olvastak, láttak vagy hallottak valamit az Európai Parlamentről (68%, szemben az 59%-kal), míg ez az arány az életkorral nő, a 15–24 évesek körében 49%-ról 67%-ra a 40–54 évesek és 55 év felettiek körében. A magasan képzett emberek nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy olvastak, láttak vagy hallottak valamit a közelmúltban (azok 71%-a, akik 20 évesen vagy annál idősebben fejezték be tanulmányaikat). Ez az arány azoknál is magasabb, akiknek ritkán vagy soha nem okoz nehézséget a számlák kifizetése (67%), valamint a vezetők (73%) és az önálló vállalkozók (71%).

Azok a válaszadók, akik pozitív képet mutatnak az Európai Parlamentről (78%), nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy olvastak, láttak vagy hallottak valamit az utóbbi időben, mint azok, akiknek negatív (59%) vagy semleges (56%) képük van. Ez azt sugallja, hogy kapcsolat van az emberek képe és az Európai Parlamentről olvasott, látott vagy hallott összeg között, bár nem világos, hogy a két tényező hogyan hat egymásra – azaz hogy az információ fogadása erősebb vagy pozitívabb képet eredményez-e, vagy az erősebb képet hordozó emberek nagyobb valószínűséggel keresnek információt.

QA1 A közelmúltban olvasott-e a sajtóban, látott-e az interneten vagy a televízióban, vagy hallott-e valamit a rádióban az Európai Parlamentről? (% – EU)

Igen, igen.	Nem
AZ EU 27 TAGÁLLAMA	64	36
A nemek közötti
Férfi	68	32
Nő	59	41
Kor
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Még mindig tanulsz	52	48
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	71	29
Menedzserek	73	27
Egyéb fehér gallérok	66	34
Kézi munkások	60	40
Háziállatok	53	47
Munkanélküli	52	48
Nyugdíjas	67	33
Diákok	52	48
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	54	46
Időről időre	60	40
Szinte soha/soha	67	33
Az Európai Parlament képe
Pozitív	78	22
Semleges	56	44
Negatív	59	41

5.2. Európai választások

Az európai választásokon való szavazás jelentősége 2022 áprilisa és májusa óta csökkent, és a polgárok kevesebb mint fele (46%) kiemelt jelentőséget tulajdonít a szavazásnak (-13 százalékpont). Tízből körülbelül négyen (39%, + 8 százalékpont) szerint a választásokon való szavazás közepes jelentőségű, míg 14% (+ 5 százalékpont) szerint csekély jelentőségű számukra.

A hosszabb távú tendenciák elemzése azt mutatja, hogy a jelenlegi adatok összhangban vannak a legutóbbi európai parlamenti választások előtti eredményekkel. Ezzel egyenértékű időkeretben (körülbelül 18 hónappal a választások előtt) 42%-uk kiemelt jelentőséget tulajdonított a 2017. szeptember-októberi szavazásnak, amely 2018 áprilisában (egy évvel a legutóbbi választások előtt) 49%-ra emelkedett. Ez azt jelzi, hogy a jelenlegi eredmény (46% nagy fontossággal) összhangban van a korábbi eredményekkel, és hogy a 2022. április-májusi adatok (59%) általában magasak voltak.

2022. október/november 2022. április/május Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május Teljes „nagy jelentőségű” (8–10) Teljes „közepes fontosság” (4–7.) Teljes „alacsony jelentőségű” (1–3) Nem tudom. QA22a Kérjük, mondja el, mennyire fontos, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1 azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és 10 azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amit Ön alapvetőnek vagy kulcsfontosságúnak tart az Ön számára, mint állampolgár. A fennmaradó számok jeleznek valamit a két pozíció között. (% – EU-27) 15 tagállamban a válaszadók többsége nagy személyes jelentőséget tulajdonít az európai választásokon való szavazásnak, a legmagasabb arány Dániában (71%), Svédországban (68%), Írországban és Hollandiában (mindkettő 63%) volt a legmagasabb. A többi 12 tagállamban a többség úgy véli, hogy az európai választásokon való szavazás közepes jelentőségű. A válaszadók nagy valószínűséggel Szlovákiában (51%), Romániában (49%), Olaszországban és Horvátországban (mindkettő 47%) mondják ezt.

Teljes „nagy jelentőségű” (8–10) Teljes „közepes fontosság” (4–7.) Teljes „alacsony jelentőségű” (1–3) Nem tudom. QA22a Kérjük, mondja el, mennyire fontos, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1 azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és 10 azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amit Ön alapvetőnek vagy kulcsfontosságúnak tart az Ön számára, mint állampolgár. A fennmaradó számok jeleznek valamit a két pozíció között. (%) Kilenc országban a válaszadók legalább egyötöde csekély jelentőséget tulajdonít az európai választásokon való szavazásnak, a legnagyobb arány Csehországban (31%), Észtországban (29%) és Cipruson (25%).

2021 áprilisa és májusa óta 13 százalékponttal csökkent azon válaszadók aránya az EU-ban, akik szerint az európai választásokon való részvétel fontos számukra. Emellett minden országban csökkent, kivéve Ausztriát, Svédországot és Hollandiát, ahol stabil maradt. Valójában 17 országban a csökkenés legalább tíz százalékpont volt, a legnagyobb csökkenés Szlovéniában (36%, -27 százalékpont), Máltán (43%, -25 százalékpont) és Franciaországban (40%, -61 százalékpont) volt megfigyelhető.

E változásokeredményeként a közepes (nem pedig nagy) fontosság 11 országban vált dominánssá.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA22a Kérjük, mondja el, mennyire fontos, hogy Ön személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1 azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és 10 azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amit Ön alapvetőnek vagy kulcsfontosságúnak tart az Ön számára, mint állampolgár. A fennmaradó számok jeleznek valamit a két pozíció között. (% – összesen „nagy jelentőségű”)

Aválaszadók kétharmada (67%) szerint rendkívül fontos, hogy személyesen szavazzanak az országos választásokon (2022 áprilisa és májusa óta 5 százalékpont). Negyedük (25%, + 3 százalék) szerint ez közepes jelentőségű számukra, míg 7% (+ 2 százalékpont) szerint csekély jelentőségű.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május Teljes „nagy jelentőségű” (8–10) Teljes „közepes fontosság” (4–7.) Teljes „alacsony jelentőségű” (1–3) Nem tudom. QA22b És mennyire fontos vagy nem, hogy szavazzon a nemzeti választásokon (a mi országunk)? (% – EU-27)

Az egyes országokban a válaszadók többsége szerint a nemzeti választásokon való szavazás rendkívül fontos számukra, bár arányuk Svédországban 95%, Dániában 91% és Hollandiában 87%, Belgiumban 49%, Bulgáriában és Romániában 50%. Kilenc olyan ország van, ahol a választásokon való szavazásnak legalább egyötöde csekély jelentőséggel bír, Ciprus, Belgium (mindkettő 13%), Bulgária, Észtország és Franciaország (mindegyik 12%) vezetésével.

A válaszadók minden országban nagyobb valószínűséggel tulajdonítanak nagy jelentőséget a nemzeti választásokon való szavazásnak, mint az uniós választásokon, de az eltérés jelentős eltéréseket mutat. A legalacsonyabb eltérések Romániában (nemzeti 50%, EU 41%), Belgiumban (nemzeti 49%, EU 38%), Magyarországon (nemzeti 65%, EU 52%), Írországban (nemzeti 77%, EU 63%) és Luxemburgban (nemzeti 68%, EU 54%) tapasztalhatók. A legnagyobb hiányosságok Csehországban (nemzeti 64%, EU 28%), Szlovákiában (nemzeti 58%, EU 26%), Lettországban (nemzeti 70%, EU 39%) és Finnországban (nemzeti 81%, EU 50%) tapasztalhatók.

2022 áprilisa és májusa között a válaszadók nagyobb valószínűséggel tulajdonítanak nagy jelentőséget a nemzeti választásokon való szavazásnak Lettországban (70%, + 8 százalékpont), Hollandiában (87%, + 4 százalékpont), Görögországban (74%, + 3 százalékpont) és Ausztriában (68%, + 3 százalékpont). Ez az arány 17 országban csökkent, nevezetesen Máltán (64%, -17 százalékpont), Bulgáriában (50%, -13 százalékpont), Szlovéniában (66%, -13 százalékpont) és Belgiumban (49%, -12 százalékpont). Az eredmények hat országban stabilak maradtak.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA22b És mennyire fontos vagy nem, hogy szavazzon a nemzeti választásokon (a mi országunk)? (% – összesen „magas „fontosság”)

A szociodemográfiai elemzés azt mutatja, hogy az idősebb válaszadók, a legmagasabb képzettségi szinttel rendelkezők, a vezetők és a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdők a legvalószínűbbek, hogy nagy jelentőséget tulajdonítanak az uniós és a nemzeti választásokon való szavazásnak, és a legnagyobb különbségek vannak az oktatási szint és a pénzügyi helyzet tekintetében. Például a legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdők 52%-a nagy jelentőségűnek tartja az európai választásokon való szavazást, szemben a legnagyobb pénzügyi nehézségekkel küzdő 30%-kal.

Az EU-ról vagy az Európai Parlamentről alkotott pozitív kép nagy jelentőséget tulajdonít a szavazásnak. Például azok, akik pozitív képet alkotnak az EU-ról, nagyobb valószínűséggel ítélik meg, hogy a szavazás mindkét típusú választáson nagy jelentőséggel bírnak számukra. Továbbá azok, akik egyetértenek abban, hogy a véleményük számít az EU-ban, nagyobb valószínűséggel helyezik nagy hangsúlyt az európai választásokon való szavazásra, mint azok, akik nem gondolják, hogy a véleményük számít (30%).

QA22 Kérjük, mondja el, mennyire fontos, hogy személyesen szavazzon az európai választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, amikor az 1 azt jelenti, hogy a szavazás egyáltalán nem fontos az Ön számára, és 10 azt jelenti, hogy a szavazás olyan dolog, amit Ön alapvetőnek vagy kulcsfontosságúnak tart az Ön számára, mint állampolgár. A fennmaradó számok jeleznek valamit a két pozíció között. (%)

Európai választások	Országos választások
Teljes „nagy jelentőségű” (8–10)	Teljes „közepes fontosság” (4–7.)	Teljes „alacsony jelentőségű” (1–3)	Teljes „nagy jelentőségű” (8–10)	Teljes „közepes fontosság” (4–7.)	Teljes „alacsony jelentőségű” (1–3)
AZ EU 27 TAGÁLLAMA	46	39	14	67	25	7
A nemek közötti
Férfi	46	39	15	68	25	7
Nő	46	40	13	67	26	6
Kor
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Még mindig tanulsz	47	40	11	64	27	7
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	53	34	13	73	21	6
Menedzserek	59	34	7	81	16	2
Egyéb fehér gallérok	48	40	11	68	26	5
Kézi munkások	39	44	17	58	33	9
Háziállatok	33	46	19	53	35	11
Munkanélküli	32	42	26	52	31	16
Nyugdíjas	49	36	15	72	21	6
Diákok	47	40	11	64	27	7
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	30	42	27	50	33	16
Időről időre	40	45	14	58	34	7
Szinte soha/soha	52	35	12	74	20	6
Az EU képalkotója
Összes „pozitív”	64	31	5	80	16	3
Semleges	33	50	16	56	35	8
Összesen „negatív”	26	38	35	51	31	18
Számít a hangom az EU-ban
Teljes egyetértés	64	33	3	79	19	1
Teljes elégedetlenség	30	45	24	56	31	12
Az Európai Parlament képe
Pozitív	67	29	4	82	16	1
Semleges	36	48	15	61	32	6
Negatív	31	37	32	56	29	15

Az uniós polgárok alig több mint fele (54%) nyilatkozott úgy, hogy érdeklődik a következő, 2024 májusában tartandó európai választások iránt. Ez magában foglalja a 14% -ot, akik azt mondják, hogy „nagyon érdeklődnek”, és 40%, akik „valamiért érdeklődnek”. Tízből több mint négyen (45%) azt mondják, hogy egyáltalán nem vagy egyáltalán nem érdekli őket.

Ezek a megállapítások nagyon hasonlóak a 2017 őszén (EB88.1), a legutóbbi 2019-es európai választások előtt megfigyeltekhez (EB88.1).

(2017. október/november – 2017. szeptember/október) Nem nagyon érdekel 30 (+ 4) Egyáltalán nem érdekel 15 (-2) Nem tudom. 1 (-1) Nagyon érdekel 14 (-3) Némileg érdekelt 40 (+ 2) QA21 A következő európai parlamenti választásokra 2024 májusában kerül sor. Mennyire érdekli vagy sem, hogy Ön részt vesz a választásokon? (% – EU-27)

A tagállamok között jelentős eltérések mutatkoznak a következő európai választások iránt érdeklődő arányok tekintetében. Tíz válaszadóból több mint hat érdeklődik Málta (71%), Írország, Hollandia (mindkettő 66%), Luxemburg, Svédország (mindkettő 64%) és Németország (61%) iránt. A másik szélsőségben tíz válaszadóból kevesebb mint négy érdeklődik Csehország, Szlovákia (27%), Észtország (37%) és Franciaország (39%) iránt.

A 2017 őszén tapasztaltakkal összehasonlítva tíz tagállamban nőtt az érdeklődés a következő európai választások iránt, nevezetesen Görögországban (56%, + 14 százalékpont), Horvátországban (56%, + 9 százalékpont) és Portugáliában (49%, + 9 százalékpont). Tíz országban csökkent a kamat, a legnagyobb csökkenés Finnországban (53%, -14 százalékpont), Észtországban (37%, -13 százalékpont) és Hollandiában (66%, -13 százalékpont) tapasztalható. Az eredmények a másik hét tagállamban stabilak.

2017. szeptember/október 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2017. szept./október QA21 A következő európai parlamenti választásokra 2024 májusában kerül sor. Mennyire érdekli vagy sem, hogy Ön részt vesz a választásokon? (% – összesen „érdekelt”)

A szociodemográfiai elemzés nagy különbségeket mutat az oktatási szint és a pénzügyi nehézségek között. A következő európai választások iránti érdeklődés a 20 éves vagy annál idősebbek körében 63%, az oktatásból 15 éves korig kimaradók 43%-a.

A legkevésbé pénzügyi nehézségekkel küzdők több mint fele (57%) állítja, hogy érdeklődik a következő európai választások iránt, szemben a legnagyobb pénzügyi nehézségekkel küzdő 36%-kal. A vezetők (68%) nagyobb valószínűséggel érdeklődnek, mint más társadalmi-szakmai kategóriákban.

A fiatalabb válaszadókat valamivel kevésbé érdeklik a következő európai választások, mint az idősebb válaszadók (a 15–24 évesek 48%-a, szemben az idősebb korosztály 53%-ával).

A következő európai választások iránt nagyobb érdeklődés mutatkozik azon válaszadók körében, akiknek az Európai Parlamentről alkotott képe pozitív (79% vs. a negatív képűek 33%-a), akik egyetértenek a véleményükkel az EU-ban (72% vs. 37%, akik nem értenek egyet) és azok, akik követik az európai politikát (70% vs. 32%, akik nem értenek egyet). A legutóbbi európai választásokon szavazók közül hét (71%) állítja, hogy érdeklődik a következő választások iránt, szemben a legutóbb nem szavazók 26%-ával.

QA21 A következő európai parlamenti választásokra 2024 májusában kerül sor. Mennyire érdekli vagy sem, hogy Ön részt vesz a választásokon? (% – EU)

Összesen „érdekelt”	Összesen „Nem érdekelt”
EU27	54	45
Kor
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Még mindig tanulsz	53	45
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	61	39
Menedzserek	68	32
Egyéb fehér gallérok	57	42
Kézi munkások	47	52
Háziállatok	41	58
Munkanélküli	42	57
Nyugdíjas	54	45
Diákok	53	45
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	36	63
Időről időre	51	48
Szinte soha/soha	57	42
Az EU képalkotója
Összes „pozitív”	73	26
Semleges	41	58
Összesen „negatív”	27	72
Számít a hangom az EU-ban
Teljes egyetértés	72	27
Teljes elégedetlenség	37	62
Megszavazták a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen, igen.	71	28
Nem	26	73
Az Európai Parlament képe
Pozitív	79	20
Semleges	44	55
Negatív	33	67
Kövesse az európai politikát
Kövesd	70	30
Ne kövesd	32	66

Megkérdezték a válaszadókat, hogy mikor gondolták, hogy a következő európai parlamenti választásokra saját országukban kerül sor. Minden negyedik polgár (25%) 2024. májusi helyes választ adott, míg tízből négy (41%) hibás választ adott, leggyakrabban 2024-ben a rossz hónapot (13%), vagy 2023-ban (11%) adott meg dátumot. Minden harmadik válaszadó (34%) azt mondta, hogy nem tudja.

Ebben az évben/Később ebben az évben/2022-ben 1 Nem tudom. 34 Egyéb/Egy másik dátum 10 Három év múlva/2025-ben 6 Jövő év/2023-ban/bármely hónap 2023-ban 11 2024. május 25 Két éven belül/2024-ben/bármely hónapban 2024-ben, május kivételével 13 (2022. október/november) Véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai parlamenti választásokra itt (országunk)? (% – EU-27) A tagállamok között nagy különbségek vannak azon válaszadók aránya tekintetében, akik képesek helyesen meghatározni a következő európai parlamenti választások időzítését. A válaszadók valószínűleg Máltán (51%), Magyarországon (42%), Luxemburgban és Belgiumban (mindkettő 39%) ismerik a helyes választ. A helyes választ adó legalacsonyabb arányok Franciaországban (9%), Portugáliában (12%), Spanyolországban (13%) és Görögországban (15%).

Svédországban (59%), Görögországban (57%), Horvátországban és Hollandiában (mindkettő 56%), míg a válaszadók nagy valószínűséggel Portugáliában (62%) és Franciaországban (57%) válaszolnak helytelenül.

„Helyes válasz” összesen „Helyes válasz” összesen Nem tudom. Véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai parlamenti választásokra itt (országunk)? (%)

A szociodemográfiai elemzés szerint a férfiak a nőknél valamivel nagyobb valószínűséggel azonosítják helyesen a következő európai parlamenti választások időpontját (27% vs. 23%). A 25–39 éves (29%) és 40–54 (27%) válaszadók nagyobb valószínűséggel adnak helyes választ, mint a 15–24 évesek (21%) vagy 55+ (22%).

Azok, akik 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkeznek (29%), nagyobb valószínűséggel ismerik a következő európai parlamenti választások időpontját, mint azok, akik 16–19 évesen (25%) vagy 15 évesen vagy azt megelőzően (17%) távoztak.

A fehérgalléros munkavállalók (32%), a vezetők (31%) és az önfoglalkoztatók (30%) nagyobb valószínűséggel adnak helyes választ, különösen a háziasok (13%) esetében.

A következő európai parlamenti választások időzítésének ismerete magasabb azon válaszadók körében, akik a legutóbbi európai parlamenti választásokon szavaztak (31%, szemben a nem szavazók 16%-ával), valamint azok körében, akik a következő választásokon kívánnak szavazni (29%, szemben azok 12%-ával, akik nem kívánnak szavazni). A helyes tudás magasabb az Európai Parlamentről pozitív képpel rendelkezők körében (32%, szemben a semleges és 19% negatív képpel rendelkezők 22%-ával), valamint az európai politikát követők körében (31% vs. 16%, aki nem).

Véleménye szerint mikor kerül sor a következő európai parlamenti választásokra itt (országunk)? (% – EU)

„Helyes válasz” összesen	„Helyes válasz” összesen	Nem tudom.
AZ EU 27 TAGÁLLAMA	25	41	34
A nemek közötti
Férfi	27	42	31
Nő	23	40	37
Kor
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Még mindig tanulsz	22	38	40
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	30	42	28
Menedzserek	31	41	28
Egyéb fehér gallérok	32	42	26
Kézi munkások	26	44	30
Háziállatok	13	41	46
Munkanélküli	17	37	46
Nyugdíjas	20	41	39
Diákok	22	38	40
Megszavazták a legutóbbi európai parlamenti választásokon
Igen, igen.	31	42	27
Nem	16	42	42
Az Európai Parlament képe
Pozitív	32	43	25
Semleges	22	40	38
Negatív	19	45	36
A következő európai parlamenti választásokon való szavazás valószínűsége
Valószínûleg	29	43	28
Nem valószínű	12	37	51
Kövesse az európai politikát
Kövesd	31	44	25
Ne kövesd	16	38	46

A következő európai választásokon való szavazás valószínűsége 2022 áprilisa és májusa óta némileg csökkent: a polgárok 67%-a (-4 százalékpont) úgy nyilatkozott, hogy valószínűleg szavazni fog az ilyen választásokon, ha a jövő héten tartják őket. Alig minden ötödik (18%, + 4 százalék) azt mondja, hogy nem valószínű, hogy szavazna, míg 14% (+ 1 százalék) neutral28 A válaszokat 1-től 10-ig terjedő skálán adták, azaz egy tízpontos skálán, ahol a „’1” jelentése „egyáltalán nem valószínű” és a „10” azt jelenti, hogy „nagyon valószínű”, és ezeket az eredményeket az alábbiak szerint csoportosították: valószínű (7–10), semleges (5–6), nem valószínű (1–4). . Ez az enyhe csökkenés 2021 novembere és decembere között (58%) és 2022 április-májusában (71%) jelentős növekedést eredményezett.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május Összes „Likely” (7–10) Teljes „semleges” (5–6) Teljes „nem valószínű” (1–4) Szavazásra nem jogosult (spontán) Inkább ne válaszolj (spontán) Nem tudom. QA28 Ha a következő európai parlamenti választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” azt jelenti, hogy „egyáltalán nem valószínű” és a „10” azt jelenti, hogy „nagyon valószínű”. (% – EU-27) Az egyes tagállamok válaszadóinak többsége azt állítja, hogy valószínűleg szavazna az európai választásokon, ha a jövő héten megtartanák őket, bár arányuk Svédországban 85%, Hollandiában 83% és Dániában 82%, Észtországban 49%, Cipruson 51% és Szlovákiában 52%.

A válaszadók legnagyobb része Cipruson (32%), Csehországban, Észtországban (31%) és Franciaországban (30%) és Franciaországban (32%) valószínűsíthetően nem szavazna.

Három országban nőtt azoknak az aránya, akik azt mondják, hogy valószínűleg szavaznának az európai választásokon, ha a jövő héten megtartanák őket: Görögország (75%, + 6 százalékpont), Ausztria (68%, + 4 százalékpont) és Lettország (66%, + 4 százalékpont). Ez az arány 19 tagállamban csökkent, több mint 10 százalékpontos csökkenéssel Szlovéniában (56%, -14 százalékpont), Észtországban (49%, -12 százalékpont), Cipruson (51%, -12 százalékpont) és Franciaországban (57%, -11 százalékpont). Az eredmények a másik öt országban stabilak maradtak.

2022. április/május 2022. október/november Evolúció 2022. október/november – 2022 ápr./május QA28 Ha a következő európai parlamenti választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” azt jelenti, hogy „egyáltalán nem valószínű” és a „10” azt jelenti, hogy „nagyon valószínű”. (% Valószínűleg)

Az életkor, az iskolai végzettség és a pénzügyi helyzet adja a fő különbségeket a szociodemográfiai elemzésben. A 15–24 évesek körében kisebb a valószínűsége annak, hogy szavazni fognak az európai választásokon (55%), míg az 55 év felettiek a legvalószínűbbek, hogy szavaznak (70%). Azok, akik 20 éves vagy annál idősebb végzettséggel rendelkeznek (78%), sokkal nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szavazni fognak, mint azok, akik fiatalabb korban fejezték be tanulmányaikat, és különösen azok, akik 15 évesek vagy annál fiatalabbak (58%).

Az elemzés azt is mutatja, hogy minél kevesebb pénzügyi nehézséget tapasztalnak a válaszadók, annál valószínűbb, hogy szavazni fognak. A legkevésbé nehéz helyzetben lévő 73% szerint valószínűleg szavazni fog, szemben a legnagyobb nehézségekkel, 48% -kal. A vezetők (80%) nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szavazni fognak, mint más társadalmi-foglalkoztató csoportok, különösen a háziasok (54%) és a munkanélküli válaszadók (55%).

Azok a válaszadók, akik gyakran beszélnek európai politikai kérdésekről (83%), nagyobb valószínűséggel szavaznak, ha a következő európai parlamenti választásokra a jövő héten kerül sor, mint azok, akik alkalmanként (73%) vagy soha (48%) beszélnek róla. Az európai politikát követő válaszadók is nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szavazni fognak, mint azok, akik nem (80% vs. 50%). Emellett azok a polgárok, akik úgy vélik, hogy a véleményük számít az EU-ban (84%), nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szavaznának, mint azok, akik úgy gondolják, hogy nem számítanak (51%).

Az Európai Parlament képe szintén befolyásos: azok, akik pozitív képet mutatnak, nagyobb valószínűséggel mondják azt, hogy szavaznának, mint azok, akik negatív képet mutatnak (86% vs. 50%).

QA28 Ha a következő európai parlamenti választásokra jövő héten kerülne sor, mekkora valószínűséggel szavazna ezeken a választásokon? Kérjük, használja az 1-től 10-ig terjedő skálát, ahol az „1” azt jelenti, hogy „egyáltalán nem valószínű” és a „10” azt jelenti, hogy „nagyon valószínű”. (% – EU)

Teljes „nem valószínű” (1–4)	„Semleges” összesen (5–6)	Összes „Likely” (7–10)
EU27	18	14	67
Kor
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Oktatás (vége)
15 ÉVES.	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Még mindig tanulsz	18	14	59
Társadalmi-szakmai kategória
Önfoglalkoztató	16	10	74
Menedzserek	9	11	80
Egyéb fehér gallérok	15	14	71
Kézi munkások	22	18	60
Háziállatok	28	17	54
Munkanélküli	31	14	55
Nyugdíjas	19	11	69
Diákok	18	14	59
Nehéz kifizetni a számlákat
Az idő nagy részében	34	17	48
Időről időre	20	18	60
Szinte soha/soha	15	11	73
Beszélgetés az európai politikai kérdésekről
Gyakran	9	8	83
Alkalmanként	13	14	73
Soha	32	17	48
Számít a hangom az EU-ban
Teljes egyetértés	6	10	84
Teljes elégedetlenség	30	18	51
Az Európai Parlament képe
Pozitív	5	8	86
Semleges	21	18	59
Negatív	35	15	50
Kövesse az európai politikát
Kövesd	9	11	80
Ne kövesd	30	18	50

KÖVETKEZTETÉSEK

A jelenlegi, 2022. őszi Eurobarométer felmérés eredményei azt mutatják, hogy az emelkedő megélhetési költségek komoly gondot jelentenek az európai polgárok számára, és sokan már tapasztaltak életszínvonaluk csökkenését.

A növekvő megélhetési költségek mellett az európaiak is aggódnak a szegénység és a társadalmi kirekesztés, az éghajlatváltozás és az ukrajnai háború más országokra való átterjedése miatt. Csak a polgárok egyharmada bízik abban, hogy az élet változatlan marad az ukrajnai háború és annak következményei következtében.

Ezen aggodalmak és kihívások ellenére széles körben elfogadják az EU Ukrajnának nyújtott támogatását és az eddig hozott konkrét intézkedéseket. A többség elégedett az uniós tagállamok között a háború következményeinek kezelésében folytatott együttműködéssel.

Általánosságban elmondható, hogy a polgárok továbbra is pozitív képet mutatnak az EU-ról. Tíz európaiból több mint hat jó dolognak tartja az uniós tagságot, kétharmaduk szerint fontos az ország uniós tagsága, és a többség optimista az EU jövőjét illetően. Az EU-nak a békéhez és stabilitáshoz való hozzájárulását tekintik a legfőbb előnyének, és ez az elmúlt évben egyre fontosabbá vált.

Az Európai Parlament pozitív képe is fennmaradt: kétszer annyi polgárnak van pozitív véleménye, mint negatívnak. Az Európai Parlament is széles körben támogatja, hogy kiemelkedőbb szerepet töltsön be. A polgárok különösen azt szeretnék, ha az Európai Parlament továbbra is védené az olyan értékeket, mint a demokrácia, az emberi jogok, valamint a szólás- és gondolatszabadság. Az európaiak úgy tekintenek az Európai Parlament politikai prioritásaira, mint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, a közegészségügyre, az éghajlatváltozás elleni fellépésre, a gazdaság támogatására és az új munkahelyek teremtésére.

A 2024-es európai parlamenti választásokhoz közeledve fontos nyomon követni a részvételről és a részvételről alkotott közvélemény felfogását. Biztató mértékű az érdeklődés a 2024-es európai parlamenti választások iránt és azokon való részvétel is, és ezek a 2019-es választások előtti azonos időpontban tapasztaltakkal egyenrangúak. Bár a polgároknak csak negyede tudja helyesen megmondani, hogy mikor kerül sor a következő európai választásokra, több mint fele érdeklődik a következő európai választások iránt, és körülbelül kétharmaduk azt mondta, hogy valószínűleg szavazni fog „ha a jövő héten tartják az európai választásokat”.

MŰSZAKI ADATOK

2022. október 12. és november 7. között a Kantar Public elvégezte az Eurobarométer felmérés 98.1. hullámát az Európai Parlament Kommunikációs Főigazgatóságának „Public Opinion Monitoring” osztálya és az Európai Bizottság Kommunikációs Főigazgatóságának „Médiamonitoring és Eurobarométer egység” kérésére.

A 98.1. hullám az Európai Unió tagállamainak azon állampolgáraira vonatkozik, akik a 27 tagállam mindegyikében lakóhellyel rendelkeznek, és 15 évesek vagy annál idősebbek.

Az összes országban és területen alkalmazott alapminta egy többlépcsős, véletlenszerű (valószínűség) rétegzett. Minden országban a mintakeretet először NUTS-régiók, az egyes régiókon belül pedig az urbanitás mértékegysége (DEGURBA) rétegezi. Az egyes rétegekben kiválasztott mintapontok száma a 15+ rétegpopulációt tükrözi. A második szakaszban a mintavételi pontokat az egyes rétegeken belüli 0+ populációmérettel arányos valószínűséggel vontuk le.

A minták tehát az EUROSTAT NUTS II (vagy azzal egyenértékű) szerint vizsgált országok teljes területét, valamint az adott nemzetiség rezidens lakosságának nagyvárosi, városi és vidéki területek szerinti megoszlását képviselik.

A kiválasztott mintavételi pontok mindegyikében véletlenszerűen kiválasztott kezdőkoordinátát és egy fordított geokódoló eszközt használtak a koordinátához legközelebb eső cím azonosítására. Ez a cím volt a kezdő cím a véletlen sétához. További címeket (minden N. cím) választottak ki szabványos „véletlenszerű útvonal” eljárások alapján, az eredeti címről. Minden háztartásban véletlenszerűen rajzolták ki a válaszadót. A véletlenszerű kiválasztás megközelítése a háztartás méretétől függött. Például a két 15+ taggal rendelkező háztartások esetében a szkriptet arra használták, hogy kiválasszák vagy az informátort (az átvizsgáló kérdőívre válaszoló személy), vagy a háztartás másik jogosult tagját. A három 15+ taggal rendelkező háztartások esetében a forgatókönyvet az informátor (az idő egyharmada) vagy a háztartás 2 másik jogosult tagjának kiválasztására használták. Ahol a két másik tagot választották ki, az interjúztatónak azt mondták, hogy vagy a legfiatalabbat vagy a legidősebbet kérje. A szkript véletlenszerűen hozzárendeli a kiválasztást a legfiatalabbhoz vagy a legidősebbhez, egyenlő valószínűséggel. Ez a folyamat folytatódik négy 15+ háztartási tag – véletlenszerűen kéri a legfiatalabb, második legfiatalabb és legidősebb. Az 5+ 15 tagú háztartások esetében visszatérünk az utolsó születésnapi szabályhoz. Ha a háztartásban nem került sor senkivel való kapcsolatfelvételre, vagy ha a kiválasztott válaszadó nem volt elérhető (foglalkoztatás), az interjúztató legfeljebb három alkalommal (összesen négy kapcsolatfelvételi kísérlet) ismét felkereste ugyanazt a háztartást. A megkérdezettek soha nem jelzik, hogy a felmérést az Európai Parlament vagy az Európai Bizottság nevében végzik; ezt az információt kérésre a felmérés befejezése után is megadhatják.

A felvételi szakasz némileg eltért Finnországban és Svédországban. Ezekben az országokban az egyes mintavételi pontokon belül egy címmintát választottak ki a cím- vagy népességnyilvántartásból (Finnországban a kiválasztás nem minden mintavételi ponton történik, hanem néhányban, ahol a válaszadási arány várhatóan javulni fog). A címek kiválasztása véletlenszerűen történt. Ezt követően telefonon megkeresték a háztartásokat, és felvették őket a felmérésben való részvételre. Hollandiában kettős keretű RDD-mintát (mobil és vezetékes számokat) használnak, mivel nincs átfogó népesség-nyilvántartás a telefonszámokkal. A számok kiválasztása mindkét képkockán véletlenszerűen történik, minden szám egyenlő valószínűséggel kerül kiválasztásra. Svédországgal és Finnországgal ellentétben a minta nem kazetta.

ORSZÁGOK	INSTÉNTUTES	N INTERJÚK	FlELDWORK DATES	NÉPESSÉG 15+	A 27 TAGÚ EU ARÁNYA
LÉGY SZÍVES!	Belgium	Mobiel Központ Piackutatás	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53%
BG	Bulgária	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56%
CZ	Csehország	SZÁR/JEL	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36%
DK	Dánia	Köpeny Dánia (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29%
ITT VAN.	Németország	Hotelek a(z) Kantar Deutschland közelében	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87%
EE	Észtország	Hotelek a(z) Kantar Eesti közelében	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29%
IE	Írország	B és A kutatás	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05%
EL	Görögország	Kantar Görögország	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41%
ES	Spanyolország	TNS Investigacion de Mercados y Vélemény	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70%
FR	Franciaország	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66%
HR	Horvátország	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91%
1T	Olaszország	TestPoint Olaszország	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58%
CY	A Ciprusi Köztársaság rep.	Cymar piackutatás	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20%
LV	Lettország	Kantar TNS Lettország	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42%
LTT	Litvánia	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62%
LU	Luxemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14%
HU	Magyarország	Hotelek a(z) Kantar Hoffmann közelében	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19%
MT.	Málta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12%
NL	Hollandia	Kantar Hollandia	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89%
A	Ausztria	Hotelek a(z) Öterreichische Gallup Institut közelében	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01%
PL.	Lengyelország	Kutatási Kollektíva	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42%
PT	Portugália	Marktest – Marketing, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35%
RO	Románia	Szállodák itt: Centrul Pentru Sudierea si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26%
SI	Szlovénia	Dalszöveg: Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47%
SK	Szlovákia	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21%
FL	Finnország	Játsszd a Taloustutkimus Oy játékot.	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23%
SE	Svédország	Köpeny Svédország (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25%
AZ EU-27 ÖSSZESEN	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Meg kell jegyezni, hogy az ebben a táblázatban feltüntetett teljes százalékos arány kerekítés miatt meghaladhatja a 100%-ot.

Interjúkészítési mód országonként

Az interjúkat személyes interjúk útján végezték el, akár fizikailag az emberek otthonában, akár a megfelelő nemzeti nyelven végzett távoli videointerjúkon keresztül. A távoli videointerjúkat („online szemtől szemben” vagy CAVI, számítógéppel támogatott videointerjút csak Csehországban és Dániában végezték el.) Minden ország esetében a válaszadó minta és a világegyetem (azaz az ország teljes lakossága) összehasonlítására kerül sor. A súlyokat arra használják, hogy a válaszadó mintát kor, régió és az urbanizáció foka szerint igazítsák az univerzumhoz. Az európai becslések (azaz az uniós átlag) esetében az egyes országok súlyát kiigazítják, súlyozva felfelé vagy lefelé, hogy tükrözzék a 15+ népességet az EU 15+ népességének arányában.

Válaszadási arányok

A válaszadási arányokat úgy számítják ki, hogy a teljes interjúk számát elosztják az összes felkeresett cím számával, kivéve azokat, amelyek nem támogathatók, de beleértve azokat is, ahol a jogosultság nem ismert. Az EUROBAROMETER felmérés 98.1. hulláma esetében a Kantar Public által kiszámított, az EU-27 országaira vonatkozó válaszadási arányok a következők:

Hibahatárok

Az olvasók emlékeztetnek arra, hogy a felmérés eredményei becslések, amelyek pontossága – minden egyenlő – a minta méretén és a megfigyelt százalékon alapul. Körülbelül 1000 interjúból álló minták esetében a valós százalékok a következő konfidenciahatárokon belül változnak:

A mintavételi eljárásból eredő statisztikai tartalékok
(95%-os megbízhatósági szinten)
különböző mintaméretek sorokban vannak	különböző megfigyelt eredmények vannak oszlopokban
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

A globális poliválság számos, mélyreható kihívás elé állítja a polgárokat. Az Európai Parlament 2022. őszi Eurobarométer-felmérése világosan megfogalmazza ezeket, és bemutatja, hogy a megélhetési költségek válsága milyen jelentős hatást gyakorol a mindennapi életre. Ezen aggodalmak ellenére azonban továbbra is magas az EU támogatása. A polgárok az Európai Unió egészében arra kérik az Európai Parlamentet, hogy védje meg a demokráciát, védje meg az emberi jogokat és a gondolatszabadságot. Azt is szeretnék, hogy kiemelten kezelje a szegénység és a társadalmi kirekesztés, a „közegészségügy”, „az éghajlatváltozás elleni fellépés” és a „gazdaság támogatása” elleni küzdelmet.

A felmérést a KANTAR PUBLIC végezte 2022. október 12. és november 7. között mind a 27 uniós tagállamban. 26 431 interjút készítettek elsősorban személyesen, és szükség esetén video móddal egészítették ki, és az uniós eredményeket az egyes országok népességének méretéhez igazították.

További információ a teljes felmérésről, szkennelje be a QR-kódot:

A KÖZVÉLEMÉNY-FIGYELŐ EGYSÉG KIADVÁNYA

KOMMUNIKÁCIÓS FŐIGAZGATÓSÁG

EURÓPAI PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

A KATALÓGUS SZÁMA: QA-CE-22–009-EN-N

AZ ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

ITT AZ IDEJE. 10.2861/732690

© Európai Unió, 2022