SYKSY 2022 | EB 98.1

VIESTINNÄN PÄÄOSASTO | YLEISEN MIELIPITEEN SEURANTAYKSIKKÖ

EUROOPAN PARLAMENTTI

EUROBAROMETRI-TUTKIMUS

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Mietinnön on laatinut Kantar Euroopan parlamentille.

VASTUULLINEN

Philipp SCHULMEISTER, yksikönpäällikkö

AVUSTAVAT KIRJOITTAJAT

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (hankkeen johtaja), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

TUOTANTO

Hotellit lähellä paikkaa Katarzyna Oniszk

GRAAFINEN SUUNNITTELU

Aleksandra BUDNIK

Käsikirjoitus valmistui joulukuussa 2022

Bryssel, © Euroopan unioni, 2022

TIETOA KUSTANTAJASTA

Asiakirjan on julkaissut Euroopan parlamentin viestinnän pääosaston yleisen mielipiteen seurantayksikkö.

Jos haluat ottaa yhteyttä yleisen mielipiteen seurantayksikköön, ota yhteyttä osoitteeseen: dgcommpom@europarl.europa.eu

KIELIVERSIO

Alkuperäinen: EN

VASTUUVAPAUSLAUSEKE

Tämä asiakirja on laadittu ja tarkoitettu ensisijaisesti Euroopan parlamentin jäsenille ja henkilöstölle avustamaan heitä heidän parlamentaarisessa työssään. Asiakirjan laatijat ovat yksin vastuussa asiakirjan sisällöstä, eikä niissä esitettyjä mielipiteitä saa ottaa parlamentin viralliseksi kannaksi.

Pierre Dieumegardin laatimaasiakirjaEuroopalle –demokratia-Espe ranto Tämän ”väliaikaisen” asiakirjan tarkoituksena on antaa yhä useammille Euroopan unionin kansalaisille mahdollisuus tutustua Euroopan unionin tuottamiin asiakirjoihin (jotka rahoitetaan heidän veroillaan). Without käännökset, ihmiset on suljettu pois keskustelusta. Tämä asiakirja ”parlemeter” oli vain englanniksi pdf-tiedostossa. Tästä alkuperäisestä tiedostosta tehtiinLibre Office -ohjelmiston laatima odt-tiedosto konekäännöstä varten muille kielille. Tulokset ovat nyt saatavilla kaikilla virallisilla kielillä. On toivottavaa, että EU:n hallinto ottaa hoitaakseen tärkeiden asiakirjojen käännöksen. ”Tärkeät asiakirjat” eivät ole vain lakeja ja asetuksia, vaan myös tärkeitä tietoja, joita tarvitaan tietoon perustuvien päätösten tekemiseen yhdessä. Jotta voisimme keskustella yhteisestä tulevaisuudestamme yhdessä ja mahdollistaa luotettavat käännökset, kansainvälinen esperanto olisi erittäin hyödyllinen sen yksinkertaisuuden, säännöllisyyden ja tarkkuuden vuoksi. Ota yhteyttä: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Sisällysluettelo

KYMMENEN AVAINTA OTTAA POIS	4

TIIVISTELMÄ	6

KONTEKSTI	11

METODOLOGIA	17

I EUROOPAN KANSALAISTEN HAASTEET	19

1.1 Kansalaisten nykyiset huolenaiheet	19

1.2 Asenteita kohti tulevaisuutta	28

II. ELINKUSTANNUSTEN NOUSU	40

2.1 EU:n kotitalouksien taloudellinen tilanne	41

2.2 Tulevaisuuden näkökulma	51

2.3 Tyytyväisyys nykyisiin kansallisiin ja eurooppalaisiin toimiin	57

III. TUKI UKRAINALLE	61

3.1 Kansalaisten hyväksyntä EU:n näkemykselle ja Ukrainan tukemiselle	61

3.2 Tyydyttävä tyytyväisyys jäsenvaltioiden yhteistyöhön	72

3.3 Vähän luottamus siihen, että elämä jatkuu muuttumattomana	75

IV. EU JA EUROOPAN PARLAMENTTI KANSALAISTEN SILMISSÄ	83

4.1 Euroopan parlamentin rooli ja käsitys	83

4.2 EU:n näkemys	104

V. LÄMMITYS: KANSALAISTEN KIINNOSTUS EU:TA KOHTAAN JA SEURAAVAT EUROOPAN PARLAMENTIN VAALIT	127

5.1 Kiinnostuneisuus EU-asioita kohtaan	127

5.2. Euroopan parlamentin vaalit	146

PÄÄTELMÄT	161

TEKNISET TIEDOT	162

KYMMENEN AVAINTA OTTAA POIS

1. MONIKRIISIN MIELIALA.

Elinkustannusten nousu on tällä hetkellä kiireellisin huolenaihe 93 prosentille eurooppalaisista. köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen (82 %). Sekä Ukrainan sodan mahdollinen leviäminen muihin maihin että ilmastonmuutokseen liittyvä hätätila ovat edelleen johtavia huolenaiheita 81 prosentille EU:n kansalaisista.

2. RAUHA ON EUROOPAN YDIN (JA PERUSTAVA SYY).

Yli 70 vuotta Schumanin julistuksen jälkeen rauha on palannut EU-jäsenyyden pääasiallisena hyötynä. 36 prosenttia eurooppalaisista on sitä mieltä, että Euroopan unionin panos rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen on EU-jäsenyyden tärkein etu, joka on kasvanut kuusi prosenttiyksikköä syksystä 2021 lähtien. Eurooppalaiset katsovat myös, että EU helpottaa jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä (35 %) ja edistää talouskasvua (30 %).

3. YHDESSÄ SEISOMME.

Euroopan kansalaiset tukevat edelleen joustavasti Ukrainaa. 74 prosenttia hyväksyy EU:n tuen Venäjän hyökkäyksen jälkeen, ja 73 prosenttia kannattaa konkreettisia toimia, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita, sekä taloudellista, sotilaallista ja humanitaarista tukea Ukrainalle.

4. DEMOKRATIA ON AVAINASEMASSA.

Demokratian puolustaminen on edelleen tärkein arvo (36 prosenttia) EU:n kansalaisista, jotka haluavat Euroopan parlamentin puolustavan. Ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti (29 %) sekä sanan- ja ajatuksenvapaus (28 %) seuraavat. EU:n jäsenvaltioiden ja alueiden välinen solidaarisuus on myös ajan mittaan näkyvämpi arvo.

5. MUUTOKSEN TUULET, MUTTA YHDESSÄ OLEMME PAREMPIA.

Kaksi kolmesta eurooppalaisesta (65 %) uskoo, että heidän elämänsä muuttuu Ukrainan sodan seurauksena. Enemmistö on kuitenkin optimistinen EU:n tulevaisuuden suhteen (57 %) ja ilmaisee tyytyväisyytensä EU:n jäsenvaltioiden tähänastiseen yhteistyöhön koko konfliktin aikana (58 %).

6. KRIISIT VIEVÄT VERONSA.

Lähes puolet haastatellusta EU:n väestöstä (46 %) väittää, että henkilökohtaiseen elintasoon on jo kohdistunut kielteisiä vaikutuksia covid-19-pandemian, Ukrainan sodan ja elinkustannuskriisin vuoksi. Kaksi viidestä (39 prosenttia) odottaa kärsivänsä ensi vuoden aikana, kun taas 45 prosenttia eurooppalaisista kotitalouksista on jo vaikeuksissa nykyisten tulojensa kanssa.

7. TAISTELE ENSIN KÖYHYYTTÄ VASTAAN.

Inflaation ja elinkustannusten noustessa kansalaiset haluavat Euroopan parlamentin keskittyvän köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan (37 prosenttia). Kansanterveydellä on edelleen merkitystä monille kansalaisille (34 prosenttia), samoin kuin jatkuvat toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi (31 prosenttia). Myös talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen (31 prosenttia) on korkealla listalla.

8. EU ON OSA RATKAISUA.

Viimeaikaiset kriisit vahvistavat kansalaisten tukea Euroopan unionille: 62 % pitää EU-jäsenyyttä ”hyvänä asiana” – yksi korkeimmista tuloksista sitten vuoden 2007. Kaksi kolmasosaa (66 prosenttia) pitää maansa EU-jäsenyyttä tärkeänä, ja 72 prosenttia katsoo, että heidän maansa on hyötynyt siitä.

9. EU:N MAINE PAINEEN ALLA.

Kansalaiset odottavat kuitenkin, että EU esittää ratkaisuja, joilla lievennetään kohtaamiemme kriisien pahentavia vaikutuksia. Unionille annetaan edelleen suurta tukea, mutta se perustuu viime vuosina saatuun kokemukseen, jonka mukaan EU löytää ratkaisuja tällaisiin kriiseihin menestyksekkäästi. EU:n myönteisen kuvan omaavien kansalaisten viiden prosenttiyksikön väheneminen keväästä 2022 (52–47 prosenttia) voidaan nähdä varoituksena siitä, että EU:n on todellakin toimittava pian.

10. EUROOPAN PARLAMENTIN VAALIT HORISONTISSA.

Enemmistö (54 prosenttia) ilmaisee kiinnostuksensa vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleihin, kun taas 45 prosenttia vastaajista ei ole sitä mieltä. Jos ensi viikolla pidettäisiin Euroopan parlamentin vaalit, 67 prosenttia äänestäisi todennäköisesti (7–10 pistettä).

TIIVISTELMÄ

Maailmanlaajuinen monikriisi tuo kansalaisille monia, syvällisiä haasteita. Parlamentin syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksessa niistä käy selvästi ilmi ja osoitetaan elinkustannusten huomattava vaikutus jokapäiväiseen elämään. Näistä huolista huolimatta EU:n tuki on edelleen korkealla tasolla. Kansalaiset kaikkialla Euroopan unionissa kehottavat Euroopan parlamenttia puolustamaan demokratiaa, suojelemaan ihmisoikeuksia ja ajatuksenvapautta. He haluavat myös, että siinä asetetaan etusijalle köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, ”kansanterveys”, ”ilmastonmuutoksen torjunta” ja ”talouden tukeminen”.

LIFINGIN KUSTANNUSTEN NOUSU KESKEISENÄ HUOLENAIHEENA

Monien kysymysten joukossa elinkustannusten nousu on tällä hetkellä kaikkein kiireellisintä lähes kaikille vastaajille (93 prosenttia) kaikissa ikäryhmissä, sukupuolissa, koulutustaustassa ja yhteiskunnallis-ammatillis-ammatillisissa taustoissa. Se on myös kaikkein kiireellisin asia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, paitsi Ruotsissa.

Riippumatta siitä, mikä vaikutus henkilön henkilökohtaiseen elintasoon on, eurooppalaiset mainitsevat tärkeimmäksi huolekseen elinkustannusten nousun. Jopa ne, joilla (lähes) ei ole vaikeuksia laskujen maksamisessa, ovat huolissaan asiasta (91 %), kun taas 96 % niistä, jotka käsittelevät vaikeuksia suurimman osan ajasta.

Ongelma koskee kaikkia jäsenvaltioita: huolestuneiden kansalaisten osuus on yli 90 prosenttia kaikissa maissa paitsi Itävallassa (89 %), Sloveniassa (88 %), Romaniassa (82 %), Alankomaissa (81 %), Tanskassa (77 %) ja Ruotsissa (74 %).

Tämän havainnon mukaisesti köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat erittäin tärkeitä myös eurooppalaisille (82 prosenttia). Niille, jotka sanovat, että heidän henkilökohtainen elintasonsa on jo laskenut, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat toiseksi suurin huolenaihe.

(90 %). Se on erityisen yleistä Kyproksessa (94 %) ja euroalueen kriisistä eniten kärsivissä jäsenvaltioissa, muun muassa Kreikassa (97 %), Portugalissa (95 %), Espanjassa (93 %) ja Italiassa (92 %).

”Sodan leviäminen Ukrainassa muihin maihin” on kolmanneksi yleisin huolenaihe (81 %). Eniten huolestuneita ovat Maltassa (93 %), Portugalissa (91 %), Puolassa (91 %) ja Liettuassa (90 %). Tämä pelko on erityisen yleistä naisten ja vanhempien sukupolvien keskuudessa. Ilmastonmuutos on edelleen johtava kysymys 81 prosentille EU:n kansalaisista, mutta ei vain nuoremmille vastaajille. Itse asiassa 81 prosenttia 55-vuotiaista ja sitä vanhemmista pitää sitä huolestuttavana heitä ja läheisiä kohtaan, vaikka he pitävät sitä vähemmän todennäköisesti Euroopan parlamentin ensisijaisena prioriteettina kuin nuoret eurooppalaiset. Huolta aiheuttavat 44 prosenttia Virossa ja 93 prosenttia Maltalla.

ELINTASO ON ALREDY VOIMAKKAASTI VAIKUTTANUT

Kansalaisten taloudellista tilannetta tarkasteltaessa kysely osoittaa, että monikriisin seuraukset, kuten Ukrainan sota, covid-19-pandemia ja inflaation nousu, tuntuvat yhä enemmän. Lähes puolet EU:n kansalaisista (46 prosenttia) sanoo, että heidän elintasonsa on jo heikentynyt, ja 39 prosenttia odottaa vaikutuksia seuraavan vuoden aikana ja vain 14 prosenttia odottaa, että heidän elintasonsa ei muutu lainkaan.

Alemman koulutustason kansalaisten elintaso on jo heikentynyt merkittävästi (56 prosenttia, kun vielä opiskelevien 34 prosenttia).

On tärkeää huomata, että jo nyt vaikutuspiiriin kuuluvien kansalaisten osuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä: Se on alhaisin Ruotsissa (24 %) ja Suomessa (27 %) ja korkein Kyproksessa (70 %), Kreikassa (66 %), Maltassa (65 %) ja Ranskassa (62 %). Kuitenkin jopa Pohjoismaissa, joissa sen nykyinen vaikutus on vähäinen, enemmistö tuntee jo nyt elintason laskun tai odottaa sen tapahtuvan lähitulevaisuudessa. 45 prosenttia eurooppalaisista kotitalouksista väittää jo kohdanneensa vaikeuksia, kun taas 54 prosenttia sanoo elävänsä edelleen mukavasti. Maiden välillä on myös suuria eroja, sillä vaikeuksiin joutuneiden osuus on paljon pienempi esimerkiksi Ruotsissa (13 %), Tanskassa (13 %), Suomessa (16 %), Alankomaissa (16 %) ja Luxemburgissa (19 %) verrattuna muihin maihin, kuten Kreikkaan (79 %) ja Bulgariaan (75 %). Toinen osoitus kasvavista taloudellisista rajoitteista on se, että niiden kansalaisten osuus, joilla on laskun maksamiseen liittyviä vaikeuksia ”useimmin” tai ”joskus”, on kasvanut yhdeksän prosenttiyksikköä (30–39 prosenttia) syksystä 2021 lähtien ja + 6 prosenttiyksikköä keväästä 2022 lähtien.

Elinkustannusten nousuun puuttumiseksi toteutettuja toimenpiteitä tarkasteltaessa joka kolmas eurooppalainen on tyytyväinen sekä kansallisella että EU:n tasolla toteutettuihin toimenpiteisiin. Tyytyväisyys vaihtelee Maltalla 66 prosentista Virossa 15 prosenttiin kansallisten toimenpiteiden osalta ja 55 prosentista Irlannissa ja 13 prosenttiin Virossa EU:n toimenpiteiden osalta.

EU:N UKRAINALLE ANTAMA TUKI PYSYY VAKAANA JA KORKEANA

Keskeinen kyselytutkimus on Euroopan kansalaisten jatkuva kestävä tuki Ukrainalle: Vastaajista 74 prosenttia kannatti EU:n tukea Venäjän hyökkäyksen jälkeen ja 73 prosenttia hyväksyi konkreettisia toimia, joita Euroopan unioni on toteuttanut Ukrainan tukemiseksi, kuten pakotteita Venäjän hallitusta vastaan sekä taloudellista, sotilaallista ja humanitaarista tukea Ukrainalle. Kaikissa jäsenvaltioissa EU:n tuen hyväksyvien osuus on suurempi kuin ne, jotka ovat ilmaisseet paheksuntansa: Ruotsissa (97 %), Suomessa (95 %), Alankomaissa (93 %), Portugalissa (92 %) ja Tanskassa (92 %).

Kun tarkastellaan Ukrainan julkisen tuen ja yksittäisten taloudellisten tilanteiden välisiä mahdollisia korrelaatioita, syntyy useita mielenkiintoisia näkemyksiä: niiden jäsenvaltioiden kansalaiset, joiden BKT asukasta kohden on suurempi, hyväksyvät todennäköisemmin EU:n tuen Ukrainalle. Toisaalta – ja ehkä vielä selvemmin ottaen huomioon, missä suurin osa Euroopan kansalaisista henkilökohtaisesti suhtautuu tähän kysymykseen – EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen on edelleen korkea riippumatta kansallisesta inflaatioasteesta ja työttömyysasteesta. Jopa suurin osa taloudellisista vaikeuksista kärsivistä EU:n kansalaisista tukee EU:n asemaa Ukrainan kanssa: 70 prosenttia niistä, joiden elintaso on laskenut, hyväksyivät sen (verrattuna 79 prosenttiin niistä, joiden tulot eivät ole vielä laskeneet ja 73 prosenttia ei ole kokenut muutosta/lisäystä). Tuki on myös melko vakaata ikäryhmästä, sukupuolesta ja poliittisesta yhteydestä riippumatta.

Jäsenvaltioiden pyrkimyksiä koordinoida toimia hyökkäyksen seurauksiin vastaamiseksi arvostetaan suurelta osin. 58 prosenttia EU:n kansalaisista on tyytyväisiä maiden välisen yhteistyön tasoon, kun taas 37 prosenttia ei ole. Erityisen suuri hyväksyntä on Irlannissa (84 %), Portugalissa (83 %), Tanskassa (83 %), Ruotsissa (81 %) ja Suomessa (80 %). Vastaajat Kreikassa (34 %), Kyproksessa (40 %) ja Slovakiassa (41 %) ovat vähiten tyytyväisiä. Niistä, jotka ovat tyytyväisiä jäsenvaltioiden yhteistyöhön, jolla pyritään puuttumaan Ukrainan sodan seurauksiin, 68 prosenttia haluaa Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin, kun taas ne, joilla on myönteinen kuva ja Euroopan parlamentista, ovat todennäköisemmin tyytyväisiä jäsenvaltioiden yhteistyön tasoon.

Kun otetaan huomioon Euroopan synkät talousnäkymät ja elinkustannusten nousuun liittyvä suuri huoli, kansalaiset tuntevat ymmärrettävästi, että asiat eivät etene oikeaan suuntaan omissa maissaan (62 prosenttia) eikä (51 prosenttia). Useimmat eurooppalaiset (65 %) eivät myöskään luota siihen, että heidän elämänsä jatkuu entisellään. Erityisesti maissa, joissa BKT asukasta kohden on pienempi, kansalaiset kokevat todennäköisemmin, että heidän elämänsä saattaa muuttua. Esimerkiksi Kreikassa vain 10 prosenttia luottaa siihen, että heidän elämänsä pysyy samana, kun taas puolet Irlannin vastaajista luottaa tähän. Kansalaiset, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, yleensä ilmaisevat vähemmän luottamusta vakaaseen tulevaisuuteen: vain 21 % on luottavaisia, kun vastaava luku on 35 % niistä, jotka (lähes) eivät koskaan kohtaa heitä. Ensiksi mainitut tuntevat myös todennäköisemmin, että asiat etenevät elämässään väärään suuntaan henkilökohtaisesti ja ovat vähemmän optimistisia koko EU:n tulevaisuuden suhteen. Mutta jopa mukavasti elävät uskovat, että heidän elämänsä voi muuttua (59 %). Tästä huolimatta suurin osa eurooppalaisista (57 prosenttia) suhtautuu edelleen optimistisesti EU:n tulevaisuuteen. Optimistisimmat näkymät ilmaisevat irlantilaiset (84 %) ja tanskalaiset (81 %) vastaajat. Tämä koskee erityisesti nuoria eurooppalaisia.

KÄSITYS JA EUROOPAN PARLAMENTISTA ON EDELLEEN MYÖNTEINEN

EU:n näkemys on myönteinen 47 prosentissa eurooppalaisista, neutraali 38 prosentissa ja negatiivinen 14 prosentissa. Kevään 2022 kyselyssä saavutetun ennätyksellisen tuloksen jälkeen EU:n myönteinen imago on palautunut vuosien 2020 ja 2021 tasoille. Useimmissa jäsenvaltioissa enemmistöllä on myönteinen kuva lukuun ottamatta muutamia poikkeuksia, joissa neutraali mielipide on vallitseva. Negatiivinen kuva on vähemmistönä kaikissa Euroopan maissa. Vastaavia johtopäätöksiä voidaan tehdä Euroopan parlamentin imagosta. Se on parantunut tasaisesti viime vuosina ja erityisesti covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen. Kevään 2022 kyselyssä se oli huipussaan 39 prosenttia. Syksystä 2022 lähtien EP:n myönteinen mielikuva on palannut vuoteen 2020 ja 2021 36 prosenttiin. Tulos on suurin Maltalla (62 %), Irlannissa (58 %) ja Ruotsissa (53 %) ja pienin Kreikassa (27 %), Virossa (27 %), Sloveniassa (26 %) ja Ranskassa (22 %), joissa ”neutraali” on eniten mainittu vastaus. Enemmistö eurooppalaisista haluaisi, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi rooli (55 prosenttia, -3 prosenttiyksikköä verrattuna kevääseen 2022 ja syksyyn 2021). Tämä on suosituin vastaus 23 jäsenvaltiossa, joissa osuudet ovat suurimmat Kyproksessa (87 %), Kreikassa (75 %) ja Espanjassa (75 %). Eurooppalaiset, jotka suhtautuvat ja Euroopan parlamenttiin yleisesti ottaen myönteisemmin, haluavat myös parlamentilta vahvemman roolin, samoin kuin kansalaiset, jotka äänestivät aiemmissa Euroopan-, kansallisissa tai paikallisvaaleissa.

Vielä tärkeämpää nykyisessä geopoliittisessa kontekstissa on käsitys siitä, että EU:n jäsenyys on ”hyvä asia” (62 %, -3 prosenttiyksikköä) ja pysyy jatkuvasti korkeimmalla tasollaan sitten vuoden 2007. Useimmat kansalaiset kaikissa maissa lukuun ottamatta Kreikkaa ja Slovakiaa – joissa vallitseva käsitys on neutraalimpi – pitävät maansa EU -huippua ”hyvänä asiana”. Suurimmat prosenttiosuudet ovat Luxemburgissa (90 %) ja Irlannissa (83 %), kun taas Liettuassa (+ 17 prosenttiyksikköä), Maltassa (+ 17 prosenttiyksikköä), Suomessa (+ 6 prosenttiyksikköä) ja Slovakiassa (+ 5 prosenttiyksikköä) kasvu on suurinta syksyyn 2021 verrattuna.

Sen lisäksi, että EU-jäsenyys on ”hyvä asia”, kaksi kolmasosaa eurooppalaisista (66 %) pitää myös maansa EU-jäsenyyttä ”tärkeänä”. Hyvin suuri osuus eurooppalaisista (72 %) sanoisi myös, että heidän kotimaansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä. Tämä indikaattori ei ole muuttunut syksyn 2021 jälkeen, mikä tukee merkkejä EU:n väestön yleisestä selviytymiskyvystä. Tämä on myös enemmistön näkemys kaikissa jäsenvaltioissa, joiden osuudet ovat yli 90 prosenttia Maltassa (95 prosenttia), Irlannissa (92 prosenttia), Liettuassa (91 prosenttia) ja Luxemburgissa (91 prosenttia). Tulos on pysynyt suhteellisen vakaana useimmissa maissa, ja eniten kasvua on havaittu Maltalla (+ 6 prosenttiyksikköä), Suomessa (+ 6 prosenttiyksikköä) ja Ruotsissa (+ 4 prosenttiyksikköä). Nuoremmat vastaajat, tavalliset äänestäjät sekä kansalaiset, jotka pitävät äänestämistä tärkeänä, toteavat todennäköisemmin, että heidän kotimaansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä.

Toinen merkittävä näkökohta nykytilanteessa on se, että vastaajat antavat EU:n panoksen rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen (36 prosenttia) pääasiallisena syynä siihen, miksi heidän maansa on hyötynyt EU-jäsenyydestä. Tämän indikaattorin tulokset ovat nousseet 6 prosenttiyksikköä sitten loka-marraskuun 2021, mikä on suurin tässä kysymyksessä esitetyistä eristä havaittu. Kasvu on suurin Latviassa (+ 16 prosenttiyksikköä), Liettuassa (+ 15 prosenttiyksikköä), Alankomaissa (+ 13 prosenttiyksikköä), Virossa (+ 12 prosenttiyksikköä), Maltassa (+ 11 prosenttiyksikköä) ja Puolassa (+ 11 prosenttiyksikköä). Tämä osoittaa, mitä vaikutuksia Venäjän sodalla Ukrainaa vastaan voi olla. Muita syitä ovat muun muassa EU-maiden välinen yhteistyö (35 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja EU:n panos kyseisen maan talouskasvuun (30 %, =). Mielenkiintoista on, että viimeksi mainittu osoittaa eniten kasvua maissa, joissa vastaajat raportoivat eniten taloudellisista vaikeuksista, kuten Bulgariassa (+ 7 prosenttiyksikköä), Kreikassa (+ 7 prosenttiyksikköä), Kyproksessa (+ 5 prosenttiyksikköä) tai Slovakiassa (+ 5 prosenttiyksikköä), mikä osoittaa, että kansalaiset pitävät EU:ta osana ratkaisua kasvavissa vaikeuksissa.

Kun on kyse arvoista, joita eurooppalaiset haluavat Euroopan parlamentin puolustavan, demokratiaa (36 %, -2 prosenttiyksikköä keväästä 2022), ihmisoikeuksien suojelua ja maailmanlaajuisesti (29 %, + 2 prosenttiyksikköä) sekä sanan- ja ajattelunvapautta (28 %, + 1 prosenttiyksikköä) ovat kolme suurinta EU:n tasolla. Nämä arvot on mainittu johdonmukaisesti syksystä 2021 lähtien, ja niissä korostetaan kansalaisten voimakasta viestiä Euroopan parlamentin odotuksista. Eurooppalaiset, joilla on ”myönteinen imago” ja Euroopan parlamentista, mainitsevat todennäköisemmin demokratian turvaamista vaativana arvona, ja haluaisivat viimeksi mainitun roolin olevan tärkeämpi. Tämä segmentti suhtautuu myönteisesti EU-jäsenyyteen ja katsoo, että äänestäminen Euroopan parlamentin vaaleissa on tärkeää.

Euroopan parlamentille esitetyt poliittiset painopisteet ovat osoitus myös yleisestä poliittisesta tilanteesta: Jälleen kerran kevään 2022 jälkeen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on kärjessä 37 prosentissa (-1 prosenttiyksikköä keväästä 2022), sen jälkeen ”kansanterveydestä” (34 %, -1 prosenttiyksikköä), ilmastonmuutoksen vastaisista toimista (31 %, = =) ja talouden tukemisesta ja uusien työpaikkojen luomisesta (31 %, + 1 prosenttiyksikköä). Köyhyyden torjunta on etusijalla vastaajille, joilla on alempi koulutustaso ja jotka kohtaavat suurempia taloudellisia vaikeuksia. Kuten aiemmissa kyselytutkimuksissa on todettu, ilmastonmuutoksen torjunta on edelleen todennäköisempää nuoremmille vastaajille ja opiskelijoille. Kansanterveyden (42–34 prosenttia) sekä muuttoliikkeen ja turvapaikka-asioiden (23–11 prosenttia) merkitys on nyt vähentynyt syksyyn 2021 verrattuna.

EUROOPAN PARLAMENTIN VAALIT HORISONTISSA

Puolitoista vuotta ennen toukokuussa 2024 pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja, Euroopan parlamentin syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksessa tarkastellaan myös Euroopan kansalaisten asenteita. Vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaalit ovat edelleen tärkeitä ja huomattavasti enemmän kuin samaan aikaan ennen vuoden 2019 vaaleja.

Äänestäminen Euroopan parlamentin vaaleissa on erittäin tärkeää 46 prosentille eurooppalaisista, keskitason 39 prosentille ja vähäiselle 14 prosenttiin. Sitä pidetään keskeisenä kansalaisvelvollisuutena (pistemäärä 10) lähes neljäsosalle vastaajista (24 %). Vertailu puolitoista vuotta ennen vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaaleja saavutettuihin tuloksiin osoittaa, että äänestämisen merkitys Euroopan parlamentin vaaleissa on kasvanut 4 prosenttiyksikköä, kun se oli syksyllä 2017 42 prosenttia ja syksyllä 2022 46 prosenttia. Useissa maissa on tapahtunut huomattavia vaihteluja. Kasvu on suurinta Portugalissa (+ 19 prosenttiyksikköä), Kreikassa (+ 17 prosenttiyksikköä), Kroatiassa (+ 17 prosenttiyksikköä) ja Tšekissä (+ 14 prosenttiyksikköä). Osuudet ovat pienentyneet huomattavasti vähemmän Bulgariassa (-5 prosenttiyksikköä), Saksassa (-4 prosenttiyksikköä), Ranskassa (-4 prosenttiyksikköä) ja Liettuassa (-4 prosenttiyksikköä). Yli puolet (54 prosenttia) kansalaisista on kiinnostunut vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleista, kun taas 45 prosenttia ilmoitti, että he eivät ole samalla tasolla kuin syksyllä 2017, jolloin korot olivat 55 prosenttia. Sen jälkeen se on vaihdellut merkittävästi useimmissa maissa: eniten kasvua on Kreikassa (+ 14 prosenttiyksikköä), Kroatiassa ja Portugalissa (+ 9 prosenttiyksikköä molemmissa maissa), kun taas suurimmat vähennykset ovat Suomessa (-14 prosenttiyksikköä), Virossa (-13 prosenttiyksikköä) ja Alankomaissa (-13 prosenttiyksikköä). Vaikka todennäköisyys äänestää seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa on pienentynyt hieman keväästä 2022 lähtien, se on edelleen suuri eli 67 prosenttia EU:n tasolla. Äänestystodennäköisyys vaihtelee 49 prosentista Virossa ja 51 prosentista Kyproksessa yli kahdeksaan kymmenestä Ruotsissa (85 prosenttia), Alankomaissa (83 prosenttia) ja Tanskassa (82 prosenttia).

KONTEKSTI

Kenttätyöskentely

Kantar Public teki Euroopan parlamentin syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksen kenttätyön 12. lokakuuta ja 7. marraskuuta välisenä aikana kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa. Jotta kyselyn tuloksia voidaan tulkita oikein, on olennaisen tärkeää ottaa huomioon poliittinen ja yhteiskunnallinen konteksti kenttätyön aikana. Kaikki tässä tutkimuksessa esitettyjen kysymysten kansalliset tulokset – ja lisäksi myös Euroopan keskiarvot – on nähtävä kenttätyön aikana vallinneen tilanteen ja julkisen keskustelun valossa.

Venäjän sota Ukrainaa vastaan

Julkista keskustelua kenttätyön aikaan hallitsi Ukrainan sota, joka alkoi 24. helmikuuta 2022, kun Venäjän presidentti Vladimir Putin määräsi joukkonsa hyökkäämään Ukrainaan. Juuri kenttätyön alussa Venäjä tehosti ohjus- ja drone-hyökkäyksiään pääkaupunkiin Kiovaan ja muihin suuriin kaupunkeihin. Putin syytti Ukrainaa sillasta, joka yhdistää Krimin Manner-Venäjälle. Raskaat ilmaiskut Kiovassa, Harkovassa, Lvivissä ja muissa Ukrainan kaupungeissa aiheuttivat kuoleman ja tuhon, ja monet kaupungit ja kylät eri puolilla Ukrainaa pysyivät ilman lämmitystä, sähköä ja vettä, koska hyökkäykset kohdistuivat usein elintärkeään siviili-infrastruktuuriin. Kenttätyön aikana sotarikoksia käsittelevän erityisen tuomioistuimen perustamista koskevat kehotukset lisääntyivät, kun otetaan huomioon tahalliset hyökkäykset siviilejä ja siviili-infrastruktuuria vastaan sekä lisääntyvät todisteet muista sotarikoksista.

Venäjän hyökkäyssodan alusta lähtien EU on antanut Ukrainalle humanitaarista, poliittista, taloudellista ja sotilaallista tukea. EU sopi erittäin nopeasti useista Venäjän vastaisista pakotteista vastauksena hyökkäykseen1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en , johon sisältyi Venäjän hiilen vientikielto ja tiettyjen venäläisten pankkien katkaisu kansainvälisestä SWIFT-maksujärjestelmästä. EU-johtajat sopivat 6. lokakuuta kahdeksannesta pakotepaketista, joilla vastataan Venäjän jatkuvaan kärjistymiseen, muun muassa Ukrainan Donetskin, Luhanskin, Zaporizhzhian ja Khersonin alueiden laittomaan liittämiseen valheellisen ”referendan” pohjalta, lisäjoukkojen mobilisoimiseen ja avointen ydinuhkien lähettämiseen. Kahdeksannella toimenpidepaketilla otettiin käyttöön muun muassa uusia vienti- ja tuontikieltoja, joiden tarkoituksena oli riistää Venäjän sotilas- ja teollisuusalalta keskeiset komponentit ja teknologiat, joita tarvitaan sen sodassa Ukrainan alueella. Paketti loi myös perustan sille oikeudelliselle kehykselle, jota G7-ryhmän suunnittelema öljyn hintakatto edellyttää.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Lisäksi Puola, Baltian maat ja Irlanti olivat kenttätyön aikaan jo tehneet ehdotuksen yhdeksänneksi Moskovan vastaiseksi pakotepaketiksi, johon sisältyi Valko-Venäjän rajoituksia Venäjän sotatoimien tukemiseksi.

Team Europe (joka koostuu Euroopan unionista, EU:n jäsenvaltioista – mukaan lukien niiden täytäntöönpanovirastot ja julkiset kehityspankit – sekä Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki) on sodan alusta lähtien myöntänyt Ukrainalle 19,7 miljardia euroa rahoitustukea.

Suuri osa tuesta on makrotaloudellista rahoitusapua. Lisäksi kenttätyön aikana jatkettiin työtä entistä strategisemman ja ennakoitavamman lähestymistavan kehittämiseksi Ukrainalle annettavaan EU:n rahoitustukeen vuonna 2023. Eurooppa-neuvoston 20.–21. lokakuuta 2022 pidetyn kokouksen jälkeen komissio ehdotti Ukrainalle 18 miljardin euron tukipakettia vuodeksi 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Komission puheenjohtaja Von der Leyen ja Saksan liittokansleri Scholz avasivat 25. lokakuuta Berliinissä Ukrainan elpymistä käsittelevän kansainvälisen asiantuntijakonferenssin keskustellakseen pitkäaikaisesta avusta kansainvälisten avunantajien kanssa.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf Maaliskuussa 2022 EU käynnisti tilapäistä suojelua koskevan direktiivin,5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians jolla autetaan sodasta pakenevia ihmisiä. Sen jälkeen ukrainalaispakolaisilla on oikeus oleskelulupaan sekä koulutukseen ja työmarkkinoille. Tätä tilapäistä suojelua jatkettiin lokakuussa, ja se on voimassa maaliskuuhun 2024 saakka.

Kenttätyön aikana EU-maat sopivat kouluttavansa yhdessä 15 000 ukrainalaissotilasta Euroopan maaperälle Ukrainan kiireellisiin sotilaskoulutustarpeisiin vastaamiseksi ja antamaan maalle mahdollisuuden puolustaa alueellista koskemattomuuttaan ja suvereniteettiaan kansainvälisesti tunnustettujen rajojensa sisällä. Lisäksi hyväksyttiin Euroopan rauhanrahaston (EPF) avustustoimenpiteitä, joiden arvo on 16 miljoonaa euroa Ukrainan asevoimien valmiuksien kehittämisen tukemiseksi.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Kenttätyön loppupuolella Venäjän viranomaiset antoivat varoituksia siitä, että Ukraina olisi valmis laukaisemaan ”likaisen pommin”, jonka jotkut analyytikot tulkitsivat Venäjäksi valmistelemaan maaperää sodan kärjistymiselle.

Venäjän aggressiosota on myös aiheuttanut maataloustuotannon, toimitusketjujen ja kaupan häiriöitä, jotka ovat ajaneet maailman elintarvikkeiden ja lannoitteiden hinnat ennennäkemättömälle tasolle. Lauantaina 29. lokakuuta Venäjä ilmoitti keskeyttävänsä osallistumisensa aiempaan viljanvientisopimukseen, joka aseistaa ruokaa sen sodassa Ukrainaa vastaan. Marraskuun 2. päivänä Ukrainasta suuntautuneet viljalähetykset alkoivat kuitenkin jatkua sen jälkeen, kun Venäjä suostui liittymään uudelleen YK:n tukemaan Mustanmeren vilja-aloitteeseen ja lopetti tilanteen, joka uhkasi pahentaa maailmanlaajuista elintarvikekriisiä, sillä monet maat maailmanlaajuisesti luottavat voimakkaasti elintarvikkeiden vientiin Ukrainasta.

Euroopan parlamentti myönsi 19. lokakuuta ”Ukrainan rohkealle kansalle, jota edustivat presidentti, vaaleilla valitut johtajat ja kansalaisyhteiskunta” vuoden 2022 mielipiteenvapauden Saharov- palkinnon. Euroopan parlamentti myöntää vuosittain palkinnon ihmisoikeuksia ja perusvapauksia puolustavien henkilöiden ja järjestöjen kunniaksi.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 saharov-prize

Taloudellinen konteksti

EU:n syksyn 2022 talousennusteen mukaan Venäjän Ukrainaa vastaan harjoittaman aggression sodan seuraukset ovat vahvistaneet maailmanlaajuista inflaatiota.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EU on yksi kaikkein alttiimmista kehittyneistä talouksista, koska se on maantieteellisesti läheinen ja koska se on vahvasti riippuvainen kaasun tuonnista Venäjältä. Energiahuoltokriisi lisää jo olemassa olevia inflaatiopaineita ja toimitusketjun pullonkauloja, jotka johtuvat erityisesti covid-19-pandemiasta ja Kiinan jatkuvasta covid-19-politiikasta.

Kaikki nämä tekijät heikentävät kotitalouksien ostovoimaa ja vaikuttavat tuotantoon. Taloudelliset tunteet ovat pudonneet selvästi. Ennusteessa ennustetaan, että kasvu supistuu merkittävästi vuodenvaihteessa, mikä syöksyy useisiin jäsenvaltioihin taantumaan.

Myös Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) World Economic Outlook -raportissa9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 korostetaan, että on olemassa kasvava riski, että maailmantalous liukuu taantumaan ensi vuonna. Maailmantalouden toimeliaisuus on hidastunut huomattavasti ja odotettua jyrkemmin, ja inflaatiovauhti on ollut nopeampaa kuin useiden vuosikymmenten aikana. Elinkustannusten kriisi, rahoitusolojen kiristyminen useimmilla alueilla, Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja covid-19-pandemian pitkittyminen vaikuttavat voimakkaasti näkymiin. Maailmanlaajuisen kasvun ennustetaan hidastuvan 6,0 prosentista vuonna 2021 3,2 prosenttiin vuonna 2022 ja 2,7 prosenttiin vuonna 2023. Tämä on heikoin kasvuprofiili sitten vuoden 2001, lukuun ottamatta maailmanlaajuista finanssikriisiä ja covid-19-pandemian akuuttia vaihetta. IMF:n raportissa todetaan lisäksi, että energiakriisin aiheuttama sokki on Euroopassa rakenteellinen, joten se ei todennäköisesti ole ohimenevä ilmiö.

Euroalueen vuotuinen inflaatiovauhti oli lokakuussa 2022 10,6 %, kun se syyskuussa oli ollut 9,9 %, Euroopan unionin tilastotoimiston Eurostatin julkaisemien tietojen mukaan. Lokakuussa euroalueen vuotuiseen inflaatiovauhtiin vaikutti eniten energia (+ 4,44 prosenttiyksikköä) ja sen jälkeen ruoka, alkoholi ja tupakka (+ 2,74 prosenttiyksikköä). Euroopan unionin vuotuinen inflaatio oli 11,5 % lokakuussa 2022, kun se syyskuussa oli 10,9 %. Vuotta aiemmin osuus oli 4,4 prosenttia. Alhaisimmat vuosiluvut olivat Ranskassa (7,1 %), Espanjassa (7,3 %) ja Maltalla (7,4 %). Korkein vuotuinen osuus oli Virossa (22,5 %), Liettuassa (22,1 %) ja Unkarissa (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Inflaation vaikutukset näkyvät yhä enemmän kuluttajien ostotottumuksissa, kun ihmiset luopuvat lomasta tai tietyistä toiminnoista, etsivät enemmän tarjouksia ja ostavat halvempia tuotteita.

Euroopan keskuspankki (EKP) nosti 27. lokakuuta korkoja 0,75 prosenttiyksikköä korkeimmalle tasolleen sitten vuoden 2009.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html EKP:n viitekorko on nyt 2 %.

Haastavasta ympäristöstä huolimatta I abour -markkinatovat jatkaneet vahvaa menestystä, ja työllisyys on ollut korkeimmillaan vuosikymmeniin. Covid-19-toimenpiteiden lieventämisen myötä vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla työllistyneiden määrä nousi kaikkien aikojen ennätykselliseen 213,4 miljoonaan eli 213,4 miljoonaan. Työttömyysaste pysyi syyskuussa ennätyksellisen alhaisena 6,0 prosentissa. Työmarkkinoiden odotetaan reagoivan talouden toimeliaisuuden hidastumiseen viiveellä, mutta säilyvän häiriönsietokykyisinä. Työllisyyden kasvun ennustetaan olevan 1,8 prosenttia vuonna 2022, minkä jälkeen se pysähtyy vuonna 2023 ja kasvaa maltillisesti 0,4 prosenttiin vuonna 2024.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media Syyskuussa 2022 euroalueen kausitasoitettu työttömyysaste oli 6,6 %, kun se elokuussa 2022 oli 6,7 % ja syyskuussa 2021 se oli 7,3 %. EU:n työttömyysaste oli 6,0 prosenttia syyskuussa 2022, vakaa verrattuna elokuuhun 2022 ja laski 6,7 prosentista syyskuussa 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Kaiken kaikkiaantalouden näkymät ovat edelleen poikkeuksellisen epävarmoja, kun Venäjän sota Ukrainaa vastaan jatkuu ja mahdollisuudet talouden häiriöihin eivät ole läheskään loppuneet. Suurin uhka johtuu kaasumarkkinoiden epäsuotuisasta kehityksestä ja pulan riskistä erityisesti talvella 2023–24.

EU:n tason lainsäädäntökehys

Kenttätyöjaksoa leimasi kaikkien lainsäädännöllisten toimijoiden jatkuva keskustelu siitä, miten EU:n kohtaamaa energiakriisiä voidaan käsitellä. Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen esitteli 18. lokakuuta uuden hätäasetuksen, jolla puututaan kaasun korkeisiin hintoihin ja varmistetaan toimitusvarmuus tulevina talvikuukausina. Lakiluonnoksessa esitettiin suunnitelmia kaasun yhteisostojen käynnistämiseksi ja vahvistetaan yhteisvastuuta koskevat säännöt jäsenvaltioiden kesken, jotta voidaan selviytyä mahdollisista puutteista. Komissio ehdotti myös uuden kaasukaupan vertailuarvon kehittämistä nesteytetyn maakaasun osalta huhtikuuhun 2023 mennessä.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Komission pakettiin ei kuitenkaan sisältynyt välitöntä kaasun hintakattoa, joka johtui jäsenvaltioiden välisistä poliittisista erimielisyyksistä ja huolista toimitusvarmuuteen kohdistuvista seurauksista.

Johtava varapuheenjohtaja Timmermans esitteli 26. lokakuuta Cleaner Air and Water Act -säädöksen. Väliaikaisena tavoitteenaan Euroopan komissio ehdotti typen oksidien vuotuisen raja-arvon alentamista 40 mikrogrammasta 20 mikrogrammaan, kun taas ilmansaasteiden poistamista koskeva tavoite on määrä saavuttaa viimeistään vuoteen 2050 mennessä. Eurooppa-neuvosto ja parlamentti vahvistivat 27. lokakuuta komission ehdotuksen, joka koskee uusien ajoneuvojen päästönormeja, mukaan lukien polttomoottoreiden lakkauttaminen vuoteen 2035 mennessä, mikä on tärkeä askel EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisessa.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Euroopan komissio suositteli 12. lokakuuta, että EU27-maat myöntävät Bosnia ja Hertsegovinalle EU-ehdokkaan aseman, ja 18. lokakuuta Euroopan parlamentti kehotti Euroopan unionin neuvostoa hyväksymään päätöksen Romanian ja Bulgarian liittymisestä Schengen-alueeseen vuoden 2022 loppuun mennessä.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Keskustelut ja neuvottelut Puolan ja Unkarin kanssa oikeusvaltioperiaatetta koskevista EU:n varojen maksamista koskevista ehdoista jatkuivat kenttätyön aikana.

Muut merkittävät tapahtumat kansallisella tai kansainvälisellä tasolla

Iranissa 22-vuotiaan kurdinaisen Jina Mahsa Aminin kuolema poliisin huostassa sai aikaan mielenosoituksia ja väkivaltaisia tukahduttamistoimia. Pääasiassa naisten ja koulutyttöjen johtamat protestit, jotka vaativat poliittista muutosta, jatkuivat kenttätyön aikana.

Sharm el-Sheikhissä/Egyptissä 6. marraskuuta alkavan COP 27 -ilmastonmuutoskonferenssin valmistelut olivat käynnissä kenttätyön aikana. Ennen konferenssia Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) ja EU:n Copernicuksen ilmastonmuutospalvelu julkaisivat raportin, jossa todetaan, että Euroopan lämpötilat ovat nousseet yli kaksi kertaa maailman keskiarvoon verrattuna viimeisten 30 vuoden aikana ja että se on maapallon nopein lämpenemisalue.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average ”Viimeisen sukupolven” ilmastoaktivistit kiinnittivät huomiota ilmastonmuutoksen tuhoisiin vaikutuksiin vandalisoimalla taideteoksia, estämällä teitä ja osallistumalla muihin kansalaistottelemattomuuden toimenpiteisiin.

Kiinan presidentti Xi Jinping sai historiallisen kolmannen vaalikauden Kiinan johtajana viikon mittaisen kommunistisen puolueen kongressin jälkeen. Hän myös edisti joitakin hänen lähimpiä kommunistisen puolueen liittolaisiaan, sementoi hänen asemaansa.

Lokakuun 30. päivänä kymmenet tuhannet tšekkiläiset osoittivat Prahassa nousevia ääriliikkeitä ja populismia vastaan, kaksi päivää sen jälkeen, kun äärioikeistolaiset poliittiset liikkeet, reunaryhmät ja kommunistinen puolue järjestivät mielenosoituksen samassa paikassa. Monet väkijoukosta ilmaisivat tukensa Ukrainalle sodassa Venäjää vastaan, toisin kuin aikaisempi protesti, kun Euroopan unionia ja Natoa vastustaneet osallistujat vaativat suoria neuvotteluja Moskovan kanssa kaasutoimituksista.

Britannian konservatiivipääministeri Liz Truss ilmoitti eroavansa vain 45 päivää virassa, ja Rishi Sunak seurasi häntä 25. lokakuuta, josta tuli ensimmäinen Britannian pääministeri, jolla on Intian perintöä.

Vaalit

Juuri ennen kenttätyötä pidettiin parlamenttivaalit Latviassa ja Bulgariassa.

Latviassa järjestettiin parlamenttivaalit 1. lokakuuta 2022 sen jälkeen, kun 13. Saeima valittiin vuonna 2018. Nykyisen pääministerin Krišjānis Kariņšin uusi yhtenäisyyspuolue sai eniten ääniä (19 %) ja sai eniten paikkoja (26). Presidentti Egils Levits valtuutti 3. lokakuuta 2022 Kariņšin johtamaan keskusteluja koalitiohallituksen muodostamiseksi. Äänioikeutetuista 59 prosenttia äänesti, kun edellisissä vaaleissa vastaava luku oli 55 prosenttia.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

Bulgariassa pidettiin ennenaikaiset parlamenttivaalit 2. lokakuuta 2022. Pikavaalit järjestettiin Petkovin hallituksen, neljän puolueen koalition, kaatumisen jälkeen kesäkuussa 2022. Kyseessä oli kolmas parlamenttivaali sitten vuoden 2021, ja edelliset vaalit pidettiin huhti-, heinä- ja marraskuussa 2021. GERB ja sen pitkäaikainen johtaja Boyko Borisov voitti viimeisimmät vaalit, mutta uusi parlamentti on edelleen hajanainen ja maan poliittinen tilanne hauras. Jatkuva poliittinen kriisi ja epävakaus ovat vähentäneet maanlaajuista äänestysprosenttia 39,5 prosenttiin.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Itävallan presidentinvaalit: 9. lokakuuta vakiintunut Alexander Van der Bellen valittiin uudelleen Itävallan presidentiksi ensimmäisellä kierroksella. Itsenäisenä ehdokkaana, mutta peräisin Itävallan vihreästä puolueesta, Van der Bellen keskittyi kampanjassaan olemaan ”turvallinen valinta myrskyisinä aikoina”.

Van der Bellen voitti toisen kuusivuotiskautensa 56,7 prosentilla äänistä. Äänestyksessä oli kuusi muuta ehdokasta, joista oikeistolainen Walter Rosenkranz (FPÖ) tuli toiseksi 17,7 prosentilla äänistä. Kaikki muut ehdokkaat saivat alle 10 %. Äänestysprosentti oli 65,2 prosenttia.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Slovenian presidentinvaalit: Konservatiivinen ulkoministeri Anže Logar (34 %) voitti 23. lokakuuta presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen lakimies Nataša Pirc Musaria (26,9 %) vastaan. Vasen kallistuva ehdokas Milan Brglez (15,45 %) sijoittui seitsemästä ehdokkaasta kolmanneksi, ja seuraavaksi ehdokkaat Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) ja Miha Kordiš (2,81 %). Äänestysprosentti oli 51,7 prosenttia. 1. marraskuuta järjestetyssääänestyksessä Nataša Pirc Musar voitti Slovenian ensimmäisen naispresidentin.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Tanskan parlamenttivaalit: Tanskassa järjestettiin parlamenttivaalit 1.marraskuuta 2022. Pääministeri Mette Frederiksen ja hänen sosialidemokraattipuolue saavuttivat ensin yhden parhaista tuloksistaan 20 vuoteen 27,5 %: lla äänistä ja 50 paikkaa, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 ja tämä huolimatta Frederiksenin kiistanalaisesta päätöksestä tappaa kaikki minkit pandemian aikana, joka oli laukaissut pikavaalit. Sosialidemokraattisen puolueen voimakas osoittaminen, joka johtaa vasemmiston johtamaa ryhmää turvaamaan 90 paikkaa, joita tarvitaan 179-paikkaisen parlamentin enemmistölle, on haitannut Frederiksenin suunnitelmaa murtaa ryhmittymät ja muodostanut suuren koalition perinteisen vasemmisto-oikeistoeron yli, väittäen, että poliittista yhtenäisyyttä tarvitaan kansainvälisen epävarmuuden aikana. Vaalit tapahtuivat vain pari viikkoa sen jälkeen, kun kaksi kaasuputkea, jotka kuljettivat kaasua Venäjältä Saksaan Tanskan vesien kautta, vaikuttivat tanskalaisten turvallisuuden tunteeseen. Muut kuin kotimaiset kysymykset, kuten veronalennukset ja tarve torjua inflaatiota ja energian jyrkkää hintoja, olivat tärkeitä kysymyksiä kampanjoissa. Kerran keskeinen aihe, maahanmuutto oli vähemmän aihe, osittain siksi, että sosialidemokraatit tiukka kanta maahanmuuttoon riistää oikeistolaisia ​​puolueita mahdollinen kokoontumispaikka. Äänestysprosentti oli 84,1 prosenttia. Neuvottelut hallituksen muodostamisesta olivat käynnissä kenttätyön aikaan.

Italian ensimmäinen naispääministeri: 22. lokakuuta Giorgia Meloni nimitettiin pääministeriksi sen jälkeen, kun hänen äärioikeistolaisen puolueensa Italian veljekset olivat voittaneet vaalit aiemmin syyskuussa 2022. Oikeistokoalitio (mukaan lukien Lega ja Forza Italia) nousi voitokkaaksi vaalien jälkeen, 44 % äänistä ja Melonin puolue 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Pääministeri Meloni matkusti 3. marraskuuta Brysseliin tapaamaan EU:n tärkeimpiä institutionaalisia edustajia, muun muassa Euroopan komission puheenjohtaja von der Leyeniä, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Micheliä ja Euroopan parlamentin puhemies Metsolaa. Kokouksissaan pääministeri Meloni ilmoitti, että Italian kanta muuttoliikkeeseen oli muuttunut, ja totesi, että ulkorajojen puolustamisesta oli tullut ensisijainen tavoite.

Unkarin hallitus julkaisi 15. lokakuuta kansallisen kuulemiskyselyn, jossa kansalaisia pyydettiin hyväksymään tai olemaan eri mieltä siitä, että hallitus vastustaa EU:n pakotepolitiikkaa Venäjää vastaan sen hyökkäyksestä Ukrainaan. Pääministeri Viktor Orban on usein vastustanut pakotteita.

METODOLOGIA

Tässä tutkimuksessa käytetyt menetelmät

Tässä syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksessa (aallossa 98.1) käytetty menetelmä on Euroopan parlamentin viestinnän pääosaston (julkisten lausuntojen seurantayksikkö) osalta tehtyjen Eurobarometri-tutkimusten menetelmä. Tutkimuksen toteutti Kantar Public 12. lokakuuta ja 7. marraskuuta 2022 välisenä aikana kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa. Haastatteluja tehtiin yhteensä 26 431. EU:n tuloksia painotettiin kunkin maan väestömäärän mukaan.

Eurobarometri-tutkimukset tehdään henkilökohtaisesti ihmisten kodeissa tai kotikäytävillä kansallisella kielellä. Kaikissa maissa käytettiin CAPI-ohjelmaa (Computer Assisted Personal Interviewing).

Tanskassa ja Tšekissä osa haastatteluista tehtiin tietokoneavusteisen videohaastattelun (CAVI) avulla. Haastattelija hallinnoi kyselyä vastaajalle videolla, jossa molemmat osat näkevät toisensa: haastattelujen olosuhteet ovat hyvin samanlaiset kuin kasvotusten.

Varoitus

Tässä tutkimuksessa verrataan useita trendikysymyksiä Euroopan parlamentin kevään 2022 parlemetriin Eurobarometri-aallosta 97,3, joka tehtiin huhti-toukokuussa 2022. Covid-19-pandemian vuoksi kaikissa maissa ei ollut mahdollista tehdä henkilökohtaisia haastatteluja. Tuolloin Belgiassa, Tšekissä, Tanskassa, Virossa, Maltalla, Latviassa, Alankomaissa, Sloveniassa, Suomessa ja Ruotsissa kasvokkain -tila täydennettiin verkkohaastatteluilla.

Joitakin muita kysymyksiä verrataan Euroopan parlamentin syksyn 2021 Parlemeter-Eurobarometri-aallosta 96.2, joka tehtiin marras-joulukuussa 2021. Tuolloin Belgiassa, Tšekissä, Tanskassa, Maltalla, Sloveniassa ja Suomessa kasvokkain -tila täydennettiin verkkohaastatteluilla. Latviassa kaikki haastattelut suoritettiin verkossa.

Tämä tilan muutos voi vaikuttaa tuloksiin, erityisesti kysymyksiin, joissa on spontaaneja valintoja. Määritelmän mukaan näitä koodeja ei näytetä vastaajalle näytetyllä ensimmäisellä näytöllä, vaan ne näkyvät toisessa näytössä vain, jos vastaaja päättää olla valitsematta jotakin alun perin pyydetyistä kohteista. Tämän seurauksena spontaanit vastaukset valitsevat vain marginaalisesti ne, jotka osallistuvat kyselyyn verkossa.

Tämä on tärkeää ottaa huomioon analysoitaessa evoluutiota.

Kansallisella kehityksellä on kuitenkin useita selityksiä, ja kontekstimuutoksilla on merkittävä rooli.

EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR) mukaisesti vastaajilta kysyttiin, suostuisivatko he esittämään kysymyksiä asioista, joita voitaisiin pitää arkaluonteisina.

Huomautus: Tässä raportissa viitataan EU-maihin niiden virallisella lyhenteellä. Tässä raportissa käytetyt lyhenteet vastaavat seuraavia:

Belgia	OLE	Liettua	SUOMI
Bulgaria	BG	Luxemburg	LU
Tšekki	SUOMI	Unkari	SUOMI
Tanska	SUOMI	Malta	MT
Saksa	DE	Alankomaat	NL
Viro	EE	Itävalta	A)
Irlanti	IE	Puola	PL
Kreikka	SUOMI	Portugali	PT
Espanja	SUOMI	Romania	RO
Ranska	FR	Slovenia	SI
Kroatia	HR	Slovakia	SUOMI
Italia	SE	Suomi	FI
Kyproksen tasavalta	CY*	Ruotsi	SE
Latvia	LV

Euroopan unioni – 27 jäsenvaltion painotettu keskiarvo EU27-MAAT

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, ELI NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT euroalue

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE muu kuin euroalue

Kypros on yksi EU:n 27 jäsenvaltiosta. Yhteisön säännöstö on kuitenkin keskeytetty siinä osassa maata, joka ei ole Kyproksen tasavallan hallituksen määräysvallassa. Käytännön syistä ainoastaan Kyproksen tasavallan hallituksen valvonnassa suoritetut haastattelut kuuluvat luokkaan ”CY” ja EU27:n keskiarvoon.

I EUROOPAN KANSALAISTEN HAASTEET

1.1 Kansalaisten nykyiset huolenaiheet

Kertomuksen ensimmäisessä luvussa tarkastellaan EU:n kansalaisten huolenaiheita sekä heidän käsityksiään EU:n nykyisestä tilanteesta, maastaan ja omasta elämästään. Se osoittaa, että on monia kysymyksiä, jotka huolestuttavat eurooppalaisia, ennen kaikkea elinkustannusten nousua, mutta myös köyhyyttä, ilmastonmuutosta ja sotaa EU:n rajalla. Tämä vaikuttaa siihen, miten he näkevät maansa ja EU:n nykytilanteen. Viime vuonna kansalaisten tulevaisuudennäkymissä on ollut jonkin verran turbulenssia, mutta vaikka asenteet ovat olleet vähemmän myönteisiä kuin kuusi kuukautta sitten, asenteet ovat edelleen kestäviä ja optimismi on edelleen korkealla EU:n tulevaisuudessa.

Euroopan kansalaiset sanovat olevansa huolissaan useista eri aiheista, ja ainakin kuusi kymmenestä sanoo olevansa hyvin tai hieman huolissaan kaikista kahdeksasta kysymykseen sisältyneestä asiasta.

Ennen kaikkea vastaajat ovat huolissaan elinkustannusten noususta, esimerkiksi elintarvikkeiden ja energian hintojen noususta (93 prosenttia, mukaan lukien 63 prosenttia, jotka ovat erittäin huolestuneita). On olemassa kolme muuta asiaa, joista vähintään kahdeksan kymmenestä kansalaisesta on huolissaan: köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen (82 %, mukaan lukien 45 % ”erittäin huolissaan”), ilmastonmuutos (81 %, mukaan lukien 46 % ”erittäin huolissaan”) ja Ukrainan sodan leviäminen muihin maihin (81 %, joista 42 % ”erittäin huolissaan”). Lisäksi ainakin seitsemän kymmenestä on huolissaan ydinonnettomuuden (74 %) vaarasta, yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin kohdistuvista riskeistä, kuten vapauteen ja demokratiaan (72 %) ja muuttoliikkeeseen (70 %).

Elinkustannusten nousu, esimerkiksi elintarvikkeiden ja energian hintojen nousu Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen Ilmastonmuutos Sodan leviäminen Ukrainassa muihin maihin Ydinonnettomuuden riski Yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme, kuten vapauteen ja demokratiaan kohdistuvat riskit Maahanmuutto Tartuntatautien, kuten covid-19:n tai apinarokon, leviäminen Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – EU27) Joka maassa yli seitsemän kymmenestä vastaajasta kertoo olevansa huolissaan elinkustannusten noususta, ja lähes kaikki vastaajat ovat huolissaan Kreikassa (100 %), Kyproksessa (99 %), Italiassa ja Portugalissa (molemmat 98 %). Yli kahdeksan kymmenestä on erittäin huolissaan Kreikassa (86 %), Kyproksessa (85 %) ja Portugalissa (84 %). Vastaajat ovat epätodennäköisimmin huolissaan elinkustannusten noususta Ruotsissa (74 %), Tanskassa (77 %), Alankomaissa (81 %) ja Romaniassa (82 %).

Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat laajalti huolestuneita eri jäsenvaltioissa. Viidessä maassa yli yhdeksän kymmenestä vastaajasta on huolissaan tästä: Kreikka (97 %), Portugali (95 %), Kypros (94 %), Espanja (93 %) ja Italia (92 %). Lisäksi yli puolet vastaajista on ”hyvin huolissaan” seitsemästä maasta, joita johtavat Portugali (75 %), Kreikka (74 %) ja Kypros (71 %).

Kartta (% – ”huonottu” yhteensä) Kartta Legenda QA18.4 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? Elinkustannusten nousu, esimerkiksi elintarvikkeiden ja energian hintojen nousu (% – Yhteensä ”Huolennut”) Tämä koskee sitävastoin alle puolta vastaajista Ruotsissa (48 %) ja alle seitsemän kymmenestä Tanskassa (53 %), Tšekissä (65 %) ja Virossa (67 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.8 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen) Kaiken kaikkiaan 81 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan ilmastonmuutoksesta. Tämä koskee yli puolta vastaajista lähes kaikissa maissa, ja niiden osuus on suurin Maltassa (93 %), Italiassa ja Portugalissa (molemmissa 92 %). Poikkeuksena on Viro, jossa alle puolet vastaajista (44 %) on huolissaan ilmastonmuutoksesta. Osuus, joka sanoo olevansa ”erittäin huolissaan”, on suurin Kyproksella (68 %), Maltalla (62 %), Ranskassa ja Portugalissa (molemmat 59 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.1 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – ilmastonmuutos)

Ainakin kuusi kymmenestä vastaajasta kertoo olevansa huolissaan Ukrainan sodan leviämisestä muihin maihin. Suurimmat osuudet ovat Maltalla (93 %), Puolassa, Portugalissa (molemmat 91 %) ja Liettuassa (90 %), kun taas alhaisimmat osuudet ovat Alankomaissa (62 %), Tanskassa (65 %) ja Ruotsissa (67 %). Vastaajat ovat todennäköisimmin huolissaan sodan leviämisestä muihin maihin Portugalissa (66 %), Maltassa (63 %), Kyproksessa (62 %) ja Latviassa (60 %).

Kartta Legenda QA18.5 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? Sodan leviäminen Ukrainassa muihin maihin (% – Yhteensä ”Worried”) Maltassavastaajat ovat todennäköisimmin huolissaan ydinonnettomuuden riskistä (93 %) ja Portugalissa (89 %), Italiassa ja Liettuassa (molemmissa 88 %). Kyproksessa jopa 70 % sanoo olevansa ”hyvin huolissaan”. Ruotsissa alle puolet (47 %) on huolissaan ydinonnettomuuden riskistä, ja osuus on suhteellisen pieni myös Alankomaissa (54 %), Tanskassa (55 %) ja Suomessa (58 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.3 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – ydinonnettomuuden riski) Yli puolet vastaajista jokaisessa maassa sanoo olevansa huolissaan yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme, kuten vapauteen ja demokratiaan kohdistuvista riskeistä. Ainakin kahdeksan kymmenestä kertoo olevansa huolissaan Unkarissa (85 %), Portugalissa (82 %), Kyproksessa (81 %), Italiassa ja Puolassa (molemmat 80 %), kun taas pienin osuus on Virossa (53 %), Tanskassa ja Alankomaissa (molemmat 57 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.7 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – riskit yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme, kuten vapauteen ja demokratiaan) Jäsenvaltioiden välilläon suuria eroja niiden vastaajien osuudessa, jotka sanovat olevansa huolissaan muuttoliikkeestä. Tämä on suurinta Kyproksella (93 %), Maltalla (92 %), Kreikassa (86 %), Italiassa (83 %) ja Portugalissa (81 %). Itse asiassa yli puolet vastaajista on erittäin huolissaan muuttoliikkeestä Kyproksessa (80 %), Maltassa (58 %) ja Kreikassa (53 %).

Sitävastoin alle puolet vastaajista on huolissaan muuttoliikkeestä Tanskassa (37 %) ja Ruotsissa (45 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.2 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – muuttoliike) Jäsenvaltioiden välilläon suuria eroja niiden vastaajien osuudessa, jotka sanovat olevansa huolissaan tartuntatautien, kuten covid-19:n tai apinarokon, leviämisestä. Tämä on suurinta Italiassa (85 %), Portugalissa (83 %), Kyproksessa (79 %) ja Unkarissa (78 %). Tämä koskee sitä vastoin alle puolta vastaajista Tanskassa (29 %), Ruotsissa (33 %), Alankomaissa (37 %), Virossa (42 %) ja Saksassa (47 %).

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että naiset ovat miehiä enemmän huolissaan useimmista asioista. Esimerkiksi 78 prosenttia naisista on huolissaan ydinonnettomuuden riskistä, kun vastaava osuus miehistä on 69 prosenttia. Myös Ukrainan sodan leviäminen muihin maihin (84 % vs. 78 %), tartuntatautien leviäminen (67 % vs. 59 %), yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme kohdistuvat riskit (75 % vs. 69 %) sekä köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen (84 % vs. 79 %).

Yhteensä ”huono” Yhteensä ”Ei huolia” En tiedä QA18.6 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – tartuntatautien, kuten covid-19:n tai apinarokon, leviäminen) Useimmissa asioissa vanhukset ovat huolestuneempia kuin nuoremmat. Ero on suurin suhteessa muuttoliikkeeseen: yli 55-vuotiaista 74 prosenttia on huolissaan muuttoliikkeestä, mutta osuus pienenee tasaisesti, 61 prosenttiin 15–24-vuotiaista. Tähän yleiseen malliin on kaksi poikkeusta. Nuoret ovat hieman enemmän huolissaan ilmastonmuutoksesta (84 % 15–24-vuotiaista vs. 81 % vanhemmissa ikäryhmissä), kun taas kaikki ikäryhmät ovat yhtä huolissaan elinkustannusten noususta.

Aiemmin koulusta lähteneet ovat todennäköisemmin huolissaan useimmista asioista. Tämä näkyy selvimmin tartuntatautien leviämisen osalta. Niistä, jotka lopettivat koulutuksen 15 vuotta tai vähemmän, 76 prosenttia on huolissaan tästä ongelmasta, kun vastaava osuus 16–19-vuotiaista oli 66 prosenttia ja vähintään 20-vuotiaista 56 prosenttia. Samanlainen malli koskee myös Ukrainan sodan leviämistä muihin maihin, köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, muuttoliikettä ja ydinonnettomuuden riskiä.

Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, ovat vähemmän todennäköisesti huolissaan useista ongelmista. Esimerkiksi 78 prosenttia on huolissaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, kun vastaava luku on 88 prosenttia niistä, joilla on ajoittain vaikeuksia maksaa laskuja, ja 91 prosentilla, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta. Sama malli pätee myös muuttoliikkeeseen, yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme kohdistuviin riskeihin, Ukrainan sodan leviämiseen muihin maihin ja tartuntatautien leviämiseen.

Jos vastaajilla on myönteinen kuva Euroopan parlamentista, he ovat todennäköisemmin huolissaan ilmastonmuutoksesta kuin ne, joiden kuva Euroopan parlamentista on kielteinen (88 % vs. 71 %). Sama pätee vähäisemmässä määrin Ukrainan sodan leviämiseen muihin maihin (82 % vs. 77 %) ja tartuntatautien leviämiseen (65 % vs. 59 %). Sitä vastoin ne, joilla on myönteinen mielikuva Euroopan parlamentista, eivät ole yhtä todennäköisesti huolissaan muuttoliikkeestä (67 prosenttia vs. 76 prosenttia niistä, joilla on kielteinen kuva Euroopan parlamentista). Lopuksi voidaan todeta, että kansalaiset, jotka ovat enemmän huolissaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä sekä elinkustannuksista, haluavat todennäköisemmin Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin.

QA18 Missä määrin olet tällä hetkellä huolissasi kaikista seuraavista asioista elämässäsi ja läheisistäsi? (% – EU27)

Ilmastonmuutos	Maahanmuutto	Ydinonnettomuuden riski	Elinkustannusten nousu, esimerkiksi elintarvikkeiden ja energian hintojen nousu	Sodan leviäminen Ukrainassa muihin maihin	Tartuntatautien, kuten covid-19:n tai apinarokon, leviäminen	Yhteisiin eurooppalaisiin arvoihimme, kuten vapauteen ja demokratiaan kohdistuvat riskit	Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen
EU27-MAAT	81	70	74	93	81	62	72	82
Sukupuoli
Mies	80	68	69	92	78	59	69	79
Nainen	82	71	78	94	84	67	75	84
Ikä
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Koulutus (loppu)
15—	81	77	81	96	88	76	75	89
16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Opiskelee edelleen	85	59	65	92	76	55	65	79
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	77	75	80	96	86	66	75	91
Aika ajoin	83	75	79	95	84	71	78	88
Lähes koskaan	81	65	69	91	78	58	69	78
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutraali	80	69	73	93	81	62	70	82
Negatiivista	71	76	73	94	77	59	74	84
Euroopan parlamentin rooli
Tärkeämpi	87	68	76	93	83	66	75	84
Vähemmän tärkeä	71	74	72	91	78	58	70	80
Ei muutoksia	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Asenteita kohti tulevaisuutta

Kuten edellisessä jaksossa todettiin, kansalaiset ovat huolissaan monista ajankohtaisista kysymyksistä. Siksi ei ole yllättävää, että niiden kansalaisten osuus, joiden mielestä asiat etenevät oikeaan suuntaan, on vähentynyt huhti-toukokuusta 2022 lähtien. Noin kolme kymmenestä (31 prosenttia) suhtautuu myönteisesti EU:n suuntaan, mikä merkitsee 12 prosenttiyksikön laskua. Se osuus, joka tuntee asioiden menevän väärään suuntaan, on kasvanut 11 prosenttiyksikköä 51 prosenttiin. Nämä muutokset ovat kääntäneet positiivisen muutoksen marras-joulukuun 2021 ja huhti-toukokuun 2022 välisenä aikana, minkä vuoksi tilanne on nyt samanlainen kuin vuosi sitten.

En tiedä 9 (=) Kumpikaan (Spontaneous) 9 (+ 1) Asiat menevät väärään suuntaan 51 (+ 11) Asiat etenevät oikeaan suuntaan 31 (-12) (Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) D73.2 – Tällä hetkellä, sanoisitteko, että yleensä asiat ovat menossa oikeaan tai väärään suuntaan,...? Euroopan unioni (% – EU27) Kansalaiset ovat myös suhtautuneet vähemmän optimistisesti oman maansa suuntaan. Noin joka neljäs (24 %, -13 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2022) uskoo, että heidän maansa on menossa oikeaan suuntaan. Selvä enemmistö (62 %) uskoo asioiden olevan menossa väärään suuntaan, 13 prosenttiyksikköä enemmän kuin huhti-toukokuussa 2022 ja suurin koskaan kirjattu osuus.

Kaiken kaikkiaan vastaajat suhtautuvat EU:n suuntaan myönteisemmin kuin oman maansa suuntaan (31 % vs. 24 %), ja pidemmällä aikavälillä suuntaus jatkuu.

En tiedä 6 (=) Kumpikaan (Spontaneous) 8 (=) Asiat menevät väärään suuntaan 62 (+ 13) Asiat etenevät oikeaan suuntaan 24 (-13) (Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) D73.1 – Tällä hetkellä voisitteko sanoa, että asiat menevät yleensä oikeaan tai väärään suuntaan...? (MAAMME) (% – EU27) Kansalaiset suhtautuvat elämäänsä henkilökohtaisesti myönteisemmin, vaikkakin näkemykset ovat muuttuneet kielteisemmiksi myös kuuden viime kuukauden aikana. Yli kuusi kymmenestä (63 %) kokee, että asiat heidän henkilökohtaisessa elämässään ovat menossa oikeaan suuntaan (-7 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2022), kun taas 24 % (+ 4 prosenttiyksikköä) sanoo, että asiat ovat menossa väärään suuntaan.

En tiedä 5 (+ 1) Kumpikaan (Spontaneous) 8 (°2) Asiat menevät väärään suuntaan 24 (+ 4) Asiat etenevät oikeaan suuntaan 63 (-7) (Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) D73.4- Tällä hetkellä, sanoisitteko, että yleensä asiat ovat menossa oikeaan tai väärään suuntaan,...? Elämäsi henkilökohtaisesti (% – EU27) On vain kolme jäsenvaltiota, joissa suurin osa vastaajista on sitä mieltä, että asiat etenevät maassaan oikeaan suuntaan: Luxemburg, Malta (molemmat 65 %) ja Irlanti (46 %). Jäljelle jäävissä 24 maassa enemmistö luulee, että heidän maansa asiat menevät väärään suuntaan, mikä on yleisintä Slovakiassa, Espanjassa (molemmissa 72 %), Kroatiassa (71 %), Ranskassa ja Puolassa (molemmat 70 %).

Kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa vastaajat ovat olleet vähemmän optimistisia huhti-toukokuussa 2022, vaikka lasku on vähäistä (alle kolme prosenttiyksikköä) Kreikassa ja Kroatiassa. Neljässä maassa niiden osuus, joiden mielestä asiat menevät oikeaan suuntaan, on pienentynyt yli 20 prosenttiyksikköä: Tanska (29 %, -31 prosenttiyksikköä), Portugali (30 %, -25 prosenttiyksikköä), Viro (29 %, -22 prosenttiyksikköä) ja Belgia (24 %, -21 prosenttiyksikköä).24 Koko raportin ajan muutosta edelliseen aaltoon pidetään positiivisena tai negatiivisena muutoksena, jos se on ± 3 prosenttiyksikköä tai enemmän. Alle 3 prosenttiyksikön muutosta pidetään vakaana tai muuttumattomana.

Näiden muutosten seurauksena kielteinen näkemys on nyt Tanskassa, Saksassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Suomessa enemmistönä.

D73.1 Tällä hetkellä voisitteko sanoa, että asiat menevät yleensä oikeaan tai väärään suuntaan,...? (MAAMME) (%)

EU27-MAAT	HR	SUOMI	MT	A)	BG	LU	SUOMI	SE	CY	LV	SUOMI	RO	SI	SUOMI	FR	PL	SUOMI	NL	DE	IE	SUOMI	FI	SE	OLE	EE	PT	SUOMI
Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Loka/marraskuu 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ huhti/toukokuu 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Asiat menevät väärään suuntaan	Loka/marraskuu 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ huhti/toukokuu 2022	*13	2	4	V1	2	5	3	10	7	*14	1	*12	10	2	11	18	*15	>20	—17	18	*15	19	*16	*14	—17	>20	>20	>20
Kumpikaan (Spontaneous)	Loka/marraskuu 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ huhti/toukokuu 2022	=	V1	V2	3	2	V2	2	V4	V3	V6	5	V2	A)	6	2	V2	=	V3	1	1	5	1	=	3	2	V3	=	9
En tiedä	Loka/marraskuu 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ huhti/toukokuu 2022	=	=	=	1	=	2	=	=	3	V1	2	=	V1	2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	4	3	2	5	5	2

Viidessä maassa suurin osa vastaajista katsoo, että asiat etenevät oikeaan suuntaan. Malta (65 %), Luxemburg, Irlanti (molemmat 48 %), Latvia (47 %) ja Liettua (40 %). Lausunto jakautuu Portugaliin (35 % oikeaan suuntaan ja 35 % väärään suuntaan). Muissa 21 maassa vastaajat sanovat todennäköisimmin, että asiat menevät väärään suuntaan, ja näin on erityisesti Kreikassa, Belgiassa (molemmissa 62 prosenttia) ja Espanjassa (60 prosenttia).

Maltassa optimistisuus siitä, että asiat etenevät oikeaan suuntaan on lisääntynyt huhti-toukokuusta 2022 (65 %, + 3 prosenttiyksikköä). Optimismi on kuitenkin vähentynyt 23 jäsenvaltiossa, erityisesti Tanskassa (31 %, -26 prosenttiyksikköä), Portugalissa (35 %, -23 prosenttiyksikköä), Virossa (29 %, -21 prosenttiyksikköä) ja Belgiassa (25 %, -20 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet vakaina kolmessa muussa maassa.

Näiden muutosten seurauksena enemmistön mielipide on Bulgariassa, Tanskassa, Saksassa, Virossa, Alankomaissa, Puolassa, Portugalissa, Sloveniassa, Suomessa ja Ruotsissa.

D73.2 Tällä hetkellä, sanoisitteko, että yleensä asiat ovat menossa oikeaan tai väärään suuntaan,...? Euroopan unioni (%)

EU27-MAAT	MT	BG	SUOMI	OTA YHTEYTTÄ	SUOMI	LU	RO	HR	CY	SUOMI	SE	SUOMI	PL	L▼	FR	SUOMI	SI	SUOMI	NL	DE	IE	FL	SE	OLE	EE	PT	SUOMI
Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Loka/marraskuu 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ huhti/toukokuu 2022	▼12	3	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Asiat menevät väärään suuntaan	Loka/marraskuu 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ huhti/toukokuu 2022	11	▼5	2	5	=	3	5	6	4	9	9	10	10	7	2	18	*12	4	*15	9	*15	*12	*12	5	*15	—17	*16	*12
Kumpikaan (Spontaneous)	Loka/marraskuu 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ huhti/toukokuu 2022	1	=	▼1	▼3	1	▼4	1	=	=	▼2	▼1	▼3	2	1	3	▼2	1	6	1	6	=	4	3	5	2	▼2	2	11
En tiedä	Loka/marraskuu 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B”	8
Δ huhti/toukokuu 2022	=	2	=	▼1	1	L4	▼2	=	3	=	=	1	▼2	=	6	▼4	▼1	4	▼1	1	1	1	4	>8	3	6	5	3

Kaikissa jäsenvaltioissa suurin osa vastaajista katsoo, että asiat etenevät oikeaan suuntaan heidän henkilökohtaisessa elämässään. Vastaajat toteavat tämän todennäköisimmin Luxemburgissa (82 %), Irlannissa ja Ruotsissa (molemmissa 80 %), kun taas alle puolet uskoo, että heidän elämänsä on menossa oikeaan suuntaan Portugalissa (46 %), Puolassa (47 %) ja Romaniassa (49 %).

Kahdessa maassa optimismi siitä, että asiat etenevät oikeaan suuntaan vastaajien henkilökohtaisessa elämässä, on lisääntynyt huhti-toukokuusta 2022: Slovakia (60 %, + 4 prosenttiyksikköä) ja Itävalta (71 %, + 3 prosenttiyksikköä). 23 maassa on vähentynyt osuus, jonka mukaan heidän elämänsä on menossa oikeaan suuntaan, ja kuudessa maassa lasku on yli 10 prosenttiyksikköä: Portugali (46 %, -19 prosenttiyksikköä), Belgia (54 %, -18 prosenttiyksikköä), Puola (46 %, -17 prosenttiyksikköä), Unkari (50 %, -13 prosenttiyksikköä), Suomi (62 %, -12 prosenttiyksikköä) ja Malta (76 %, -12 prosenttiyksikköä). Kreikassa tai Ruotsissa ei ole tapahtunut muutoksia.

D73.4 – Tällä hetkellä voisitteko sanoa, että asiat menevät yleensä oikeaan tai väärään suuntaan...? (% – elämä henkilökohtaisesti)

EU27-MAAT	SUOMI	A)	SUOMI	SE	BG	HR	CY	SUOMI	DE	SUOMI	LV	LU	RO	SI	SUOMI	EE	NL	SUOMI	IE	FR	SE	MT	FI	SUOMI	PL	OLE	PT
Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Loka/marraskuu 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ huhti/toukokuu 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Asiat menevät väärään suuntaan	Loka/marraskuu 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ huhti/toukokuu 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Kumpikaan (Spontaneous)	Loka/marraskuu 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ huhti/toukokuu 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
En tiedä	Loka/marraskuu 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ huhti/toukokuu 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että vastaajat, jotka ovat pysyneet koulutuksessa pidempään ja joilla on vähemmän taloudellisia vaikeuksia, sanovat todennäköisemmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan. Erityisesti vastaajat, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana, sanovat todennäköisemmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan ( 36 %) verrattuna niihin, jotka lopettivat koulutuksen 15-vuotiaana (22 %). Vastaajat, joilla ei koskaan tai lähes koskaan ole vaikeuksia maksaa laskuja, luulevat, että asiat etenevät oikeaan suuntaan (35 %) kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (16 %).

Eroja on myös ikäryhmittäin. 15–24-vuotiaat ovat ainoa ryhmä, joka ilmaisee yhtä suuren osan myönteisistä ja kielteisistä näkemyksistä (molemmat 39 %). Sitä vastoin 40–54-vuotiaat ovat kaksi kertaa todennäköisemmin sitä mieltä, että asiat menevät väärään suuntaan (56 %) kuin sanovat, että he ovat menossa oikeaan suuntaan (28 %).

Kun tarkastellaan yhteiskunnallis-ammatillisia ryhmiä, johtajat sanovat todennäköisimmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:n tasolla (40 %), kun taas työttömät vastaajat ja kotihenkilöt sanovat vähiten, että asiat ovat menossa oikeaan suuntaan (molemmat 21 %).

EU:n politiikkaa seuraavat vastaajat luulevat, että asiat menevät oikeaan suuntaan (37 prosenttia) kuin ne, jotka eivät (23 prosenttia).

D73.2 – Tällä hetkellä, sanoisitteko, että yleensä asiat ovat menossa oikeaan tai väärään suuntaan,...? Euroopan unioni (%)

Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Asiat menevät väärään suuntaan	Kumpikaan (Spontaneous)	En tiedä
EU27-MAAT	31	51	9	9
Ikä
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Koulutus (loppu)
15—	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Opiskelee edelleen	39	41	9	11
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	32	51	9	8
Johtajat	40	43	11	6
Muut valkoiset kaulukset	35	51	8	6
Manuaaliset työntekijät	27	57	8	8
Talohenkilöt	21	61	6	12
Työttömät	21	62	8	9
Eläkkeellä	28	50	10	12
Opiskelijat	39	41	9	11
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	16	71	5	8
Aika ajoin	27	58	7	8
Lähes koskaan/ei koskaan	35	45	10	10
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	37	47	10	6
Ei seuraa	23	56	8	13

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että kansallisella tasolla on vähemmän eroja kuin EU:n tasolla. Esimerkiksi tulokset ovat samanlaisia ikäryhmittäin suhteessa vastaajiin, jotka ajattelevat, että asiat ovat menossa oikeaan suuntaan heidän kotimaassaan.

Koulutustasolla on pieni ero, sillä ne, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana, sanovat todennäköisemmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan omassa maassaan (27 %) verrattuna niihin, jotka lopettivat koulutuksen 15-vuotiaana (20 %). Yhteiskunnallis-ammatillisista ryhmistä johtajat sanovat todennäköisimmin, että asiat etenevät oikeaan suuntaan kansallisella tasolla (30 %), ja työttömiä vastaajia (18 %), kotityöntekijöitä ja ruumiillisia työntekijöitä (molemmat 19 %) todennäköisimmin sanovat näin.

Taloudellisten vaikeuksien välillä on selvä ero. Vastaajat, joilla ei ole koskaan tai lähes koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, luulevat, että asiat etenevät maassaan oikeaan suuntaan (28 %) kuin ne, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta (13 %).

Asenteet tilanteeseen kansallisella ja EU:n tasolla liittyvät toisiinsa. Niistä, jotka ajattelevat, että asiat etenevät oikeaan suuntaan EU:n tasolla, 61 prosenttia uskoo, että heidän kotimaassaan menee hyvin. Sitä vastoin 90 prosenttia niistä, jotka suhtautuvat kielteisesti asioihin EU:n tasolla, ovat sitä vastoin sitä mieltä, että asiat etenevät väärään suuntaan kansallisella tasolla.

D73.1 Tällä hetkellä voisitteko sanoa, että asiat menevät yleensä oikeaan tai väärään suuntaan,...? (MAAMME) (% – EU)

Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Asiat menevät väärään suuntaan	Kumpikaan (Spontaneous)	En tiedä
EU27-MAAT	24	62	8	6
Ikä
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Koulutus (loppu)
15—	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Opiskelee edelleen	27	56	8	9
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	25	62	8	5
Johtajat	30	56	10	4
Muut valkoiset kaulukset	25	64	7	4
Manuaaliset työntekijät	19	70	6	5
Talohenkilöt	19	69	6	6
Työttömät	18	71	6	5
Eläkkeellä	26	58	8	8
Opiskelijat	27	56	8	9
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	13	79	4	4
Aika ajoin	20	69	6	5
Lähes koskaan/ei koskaan	28	57	9	6
Asiat etenevät...
Oikea suunta	61	33	4	2
Väärä suunta	8	90	1	1
Ei	7	29	61	3

Sosiodemografisessa analyysissä nuoremmat vastaajat sanovat todennäköisemmin, että asiat ovat menossa oikeaan suuntaan elämässään henkilökohtaisesti. Osuus vaihtelee 73 prosentista 15–24-vuotiaiden keskuudessa 59 prosenttiin yli 55-vuotiaista.

Koulutustason ja taloudellisen tilanteen mukaan on jälleen kerran eroja. Vähintään 20-vuotiaat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että asiat etenevät elämässään oikeaan suuntaan henkilökohtaisesti (71 %) 16–19-vuotiaana (59 %) tai 15-vuotiaana tai sitä nuorempana (49 %). Vastaajat, joilla ei koskaan tai lähes koskaan ole vaikeuksia maksaa laskuja, luulevat, että asiat etenevät elämässään oikeaan suuntaan (74 %) kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (32 %).

Yhteiskunnallis-ammatillisista ryhmistä johtajat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että asiat etenevät elämässään oikeaan suuntaan henkilökohtaisesti (76 %), kun taas pienin osuus työttömistä vastaajista (38 %).

D73.4 Tällä hetkellä voisitteko sanoa, että asiat menevät yleensä oikeaan tai väärään suuntaan,...? Elämäsi henkilökohtaisesti (%-EU)

Asiat etenevät oikeaan suuntaan	Asiat menevät väärään suuntaan	Kumpikaan (Spontaneous)	En tiedä
EU27-MAAT	63	24	8	5
Ikä
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Koulutus (loppu)
15—	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Opiskelee edelleen	76	15	6	3
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	68	20	8	4
Johtajat	76	14	7	3
Muut valkoiset kaulukset	68	21	7	4
Manuaaliset työntekijät	57	31	7	5
Talohenkilöt	47	38	11	4
Työttömät	38	44	12	6
Eläkkeellä	60	24	10	6
Opiskelijat	76	15	6	3
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	32	54	9	5
Aika ajoin	49	35	10	6
Lähes koskaan/ei koskaan	74	15	7	4

Kun otetaan huomioon, että niiden osuus, joiden mielestä asiat etenevät oikeaan suuntaan, on vähentynyt kuuden viime kuukauden aikana, ei ole yllättävää, että myös EU:n tulevaisuuden optimismi on vähentynyt. Suurin osa Euroopan kansalaisista on kuitenkin edelleen optimistisia.

Hieman alle kuusi kymmenestä eurooppalaisesta (57 prosenttia, -5 prosenttiyksikköä huhti-toukokuussa 2022) sanoo suhtautuvansa optimistisesti EU:n tulevaisuuteen, kun taas 39 prosenttia (+ 5 prosenttiyksikköä) on pessimistisiä.

EU:n tulevaisuutta koskeva optimismi on edelleen suhteellisen korkealla tasolla verrattuna viimeisten kymmenen vuoden havaintoihin. Viimeisimpien tulosten mukaan optimismi on kuitenkin vähentynyt huhti-toukokuusta 2022 lähtien, ja tämä on osa jatkuvaa laskua vuodesta 2020, joka on samaan aikaan covid-19-pandemian alkamisen kanssa.

(Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) En tiedä 4 (=) Yhteensä ”ei optimistinen” 39 (°5) Yhteensä ”optimistinen” 57 (-5) SD22 Sanoisitteko, että olette hyvin optimistisia, melko optimistisia, melko pessimistisiä tai hyvin pessimistisiä EU:n tulevaisuuden suhteen? (% – EU27) Kreikkaa, Kyprosta ja Ranskaalukuun ottamatta suurin osa vastaajista kussakin jäsenvaltiossa sanoo suhtautuvansa optimistisesti EU:n tulevaisuuteen. Vähintään kolme neljäsosaa vastaajista ajattelee näin Irlannissa (84 %), Tanskassa (81 %) ja Maltassa (77 %).

Kreikassa 41 prosenttia on optimistisia ja 56 prosenttia pessimistisiä EU:n tulevaisuuden suhteen. Kyproksella 44 % on optimistisia ja 53 % pessimistisiä, kun taas Ranskassa 44 % on optimistisia ja 51 % pessimistisiä.

EU:n tulevaisuutta koskeva optimismi on lisääntynyt Kroatiassa (70 %, + 5 prosenttiyksikköä) ja Romaniassa (59 %, + 3 prosenttiyksikköä). Se on kuitenkin vähentynyt kymmenessä maassa, ja suurin pudotus on Espanjassa (57 %, -12 prosenttiyksikköä), Belgiassa (54 %, -10 prosenttiyksikköä) ja Ranskassa (44 %, -10 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet vakaina 15 jäsenvaltiossa.

Näiden muutosten seurauksena optimismista on tullut vähemmistön mielipide Ranskassa.

Evoluutio Lokakuu/nov 2022 – huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 SD22 Sanoisitteko, että olette hyvin optimistisia, melko optimistisia, melko pessimistisiä tai hyvin pessimistisiä EU:n tulevaisuuden suhteen? (% – optimistinen) Sosiodemografinen analyysi osoittaa joitakin eroja optimismissa EU:n tulevaisuuden suhteen. 15–24-vuotiaat (64 prosenttia) suhtautuvat todennäköisemmin myönteisesti EU:n tulevaisuuteen, erityisesti verrattuna yli 55-vuotiaisiin (55 prosenttia). Analyysi osoittaa myös, että mitä kauemmin vastaaja pysyi koulutuksessa, sitä todennäköisemmin hän on optimistinen: Vähintään 20-vuotiaista koulutuksen suorittaneista 65 prosenttia suhtautuu myönteisesti EU:n tulevaisuuteen, kun vastaava luku oli 45 prosenttia 15-vuotiaista tai sitä nuoremmista.

Yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien johtajat (70 prosenttia) ja opiskelijat (67 prosenttia) ovat todennäköisimmin optimistisia erityisesti koti- ja työttömiin vastaajiin verrattuna (molemmat 45 prosenttia). Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja (63 prosenttia), ovat paljon todennäköisemmin optimistisia kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (34 prosenttia).

Vastaajat, joilla on myönteinen kuva (85 %), ovat erityisen todennäköisemmin optimistisempia sen tulevaisuuden suhteen kuin ne, joilla on neutraali (43 %) tai kielteinen (9 %) näkemys. Myös EU:n politiikkaa seuraavat vastaajat (66 prosenttia) suhtautuvat optimistisemmin EU:n tulevaisuuteen kuin ne, jotka eivät seuraa tällaisia uutisia (47 prosenttia).

SD22 Sanoisitteko, että olette hyvin optimistisia, melko optimistisia, melko pessimistisiä tai hyvin pessimistisiä EU:n tulevaisuuden suhteen? (% – EU)

Yhteensä ”optimistinen”	Yhteensä ”Ei optimistinen”	En tiedä
EU27-MAAT	57	39	4
Ikä
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Koulutus (loppu)
15—	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Opiskelee edelleen	67	29	4
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	58	38	4
Johtajat	70	28	2
Muut valkoiset kaulukset	63	35	2
Manuaaliset työntekijät	54	43	3
Talohenkilöt	45	49	6
Työttömät	45	49	6
Eläkkeellä	54	40	6
Opiskelijat	67	29	4
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	34	61	5
Aika ajoin	53	43	4
Lähes koskaan/ei koskaan	63	33	4
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	85	13	2
Neutraali	43	50	7
Yhteensä ”negatiivinen”	9	89	2
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	66	32	2
Ei seuraa	47	46	7

II. ELINKUSTANNUSTEN NOUSU

Edellisessä luvussa korostettiin elinkustannusten nousua suurimpana huolenaiheena Euroopan kansalaisille. Tämä johtuu todennäköisesti inflaation kiihtymisestä ja heijastaa hiljattain tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen (EB97) havaintoja, jotka osoittivat, että elinkustannukset ovat kasvaneet dramaattisesti huolenaiheena kahden viime vuoden aikana. Tässä luvussa tarkastellaan asiaa tarkemmin tarkastelemalla kotitalouksien nykyistä taloudellista tilannetta ja sitä, miten globaalit tapahtumat, kuten covid-19-pandemia ja Ukrainan sota, ovat vaikuttaneet niiden elintasoon. Tämän jälkeen luvussa arvioidaan elinoloja ja taloudellista tilannetta koskevia odotuksia vuoden kuluessa.

Vaikka elinkustannusten nousu on ollut huolenaihe jo jonkin aikaa, tässä mietinnössä nähty suurin muutos on se, että tulevaisuuden odotukset ovat muuttuneet paljon pessimistisemmiksi. Jos eurooppalaisetovat jo nähneet elintasonsa laskun, he odottavat lähinnä näkevänsä sellaisen ensi vuonna. Myös se osuus, joka odottaa omaa elinoloaan ja kansantalouden tilannetta heikkenee vuoden kuluessa, on kasvanut huomattavasti.

Luvussa arvioidaan myös tyytyväisyyttä toimenpiteisiin, joita on toteutettu elinkustannusten nousuun puuttumiseksi. Koska kansalaiset ovat ilmaisseet huolensa elinkustannusten noususta, ei ole yllättävää, että monet suhtautuvat kriittisesti tämän ongelman ratkaisemiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin sekä kansallisella että EU:n tasolla.

Tapa, jolla kotitalouksia hoidetaan taloudellisesti, on itsessään kriittinen kysymys, mutta sillä on vaikutuksia myös muihin kysymyksiin. Kuten koko mietinnössä nähdään, vastaajien taloudellinen tilanne on yksi keskeisistä sosiodemografisista piirteistä, jotka vaikuttavat asenteisiin erilaisissa kysymyksissä, kuten EU:ta ja Euroopan parlamenttia kohtaan sekä äänestämiseen Euroopan parlamentin vaaleissa.

Eurostatin tiedot osoittavat selvästi, että inflaatio on alkanut kiihtyä pandemian seurauksena ja että se on pahentunut entisestään Ukrainan sodan seurauksena. Tämä koskee erityisesti energian hintoja, jotka ovat nousseet yli 35 prosenttiyksikköä viime vuoden samaan aikaan verrattuna. Tämän seurauksena eurooppalaisten elinolot ovat vaikuttaneet merkittävästi.

Energia: —38,7 % Ruoka: + 17,8 % Kaikki kohteet: + 11,5 % Inflaatio Euroopan unionissa

2.1 EU:n kotitalouksien taloudellinen tilanne

Kun tarkastellaan heidän rahoitustulojaan, Euroopan kansalaisten keskuudessa vallitsee laaja jako mukavasti elävien ja vaikeuksien kanssa elävien välillä. Hieman yli puolet (54 %) sanoo elävänsä mukavasti, mukaan lukien 8 %, jotka elävät ”hyvin mukavasti” ja 46 % ”mieluiten mukavasti”. Sitä vastoin 45 prosenttia on sitä mieltä, että heillä on vaikeuksia, mukaan lukien 36 prosenttia, joilla on joitakin vaikeuksia, ja 9 prosenttia, joilla on paljon vaikeuksia.

Eläminen monien vaikeuksien kanssa nykyisillä tuloillasi 9 Eläminen vaikeuksien kanssa nykyisillä tuloillasi 36 Kieltäytyminen (SPONTAANINEN) 1 En tiedä 1 Eläminen erittäin mukavasti nykyisillä tuloillasi 8 Eläminen melko mukavasti nykyisillä tuloillasi 46 (Lokakuu/marraskuu 2022) QA16 Kun ajattelet kotitaloutesi tuloja, miten kuvailisit nykyistä tilannettasi? (% – EU27) Maiden välillä on suuria eroja. 16 jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista sanoo elävänsä mukavasti. Osuus on suurin Ruotsissa (87 %), Tanskassa (86 %), Suomessa (84 %), Alankomaissa (82 %) ja Luxemburgissa (80 %). Sitä vastoin 11 maassa suurin osa on sitä mieltä, että heillä on vaikeuksia. Vastaajat sanovat tämän todennäköisimmin Kreikassa (79 %) ja Bulgariassa (75 %), seuraavaksi eniten Romaniassa (64 %), Slovakiassa (63 %) ja Unkarissa (62 %).

Kartta Legenda QA16 Kun ajattelet kotitaloutesi tuloja, miten kuvailisit nykyistä tilannettasi? (% – ”vaikeuksissa eläminen”) Sosiodemografisessa analyysissä miehet ovat naisia todennäköisemmin sanoneet, että he elävät mukavasti nykyisillä tuloillaan (57 % vs. 51 %). Ikäeroa ei ole.

Koulutustasolla on suuri ero. Vastaajat, jotka ovat päättäneet koulutuksensa vähintään 20-vuotiaana, sanovat paljon todennäköisemmin, että he elävät mukavasti (69 prosenttia), verrattuna niihin, jotka lähtivät 16–19-vuotiaana (47 prosenttia) tai 15-vuotiaana tai sitä nuorempana (39 prosenttia). On myös suuria vaihteluita sosio-ammatillisten kategorioiden mukaan: niiden osuus, jotka sanovat elävänsä mukavasti, vaihtelee 79 %: sta johtajista 22 %: iin työttömien keskuudessa.

QA16 Kun ajattelet kotitaloutesi tuloja, miten kuvailisit nykyistä tilannettasi? (% – EU)

Yhteensä ”Eläminen mukavasti”	Yhteensä ”Eläminen vaikeuksineen”	En tiedä
EU27-MAAT	54	45	0
Sukupuoli
Mies	57	41	1
Nainen	51	48	0
Ikä
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Koulutus (loppu)
15—	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Opiskelee edelleen	56	39	3
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	65	34	0
Johtajat	79	20	0
Muut valkoiset kaulukset	57	42	0
Manuaaliset työntekijät	45	54	0
Talohenkilöt	35	64	0
Työttömät	22	77	0
Eläkkeellä	54	46	0
Opiskelijat	56	39	3

Noin joka kymmenes eurooppalainen (9 %) sanoo, että viimeisten 12 kuukauden aikana heillä on ollut vaikeuksia maksaa laskujaan suurimman osan ajasta. Kolme kymmenestä (30 %) sanoo, että heillä on ajoittain vaikeuksia, kun taas kuusi kymmenestä (60 %) sanoo, että heillä ei koskaan tai lähes koskaan ole näitä vaikeuksia.

Kieltäytyminen (SPONTANEOUS) 1 (=) Aika ajoin 30 (+ 4) Suurimman osan ajasta 9 (+ 2) Lähes koskaan/ei koskaan 60 (-6) (Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) D60 Viimeisten 12 kuukauden aikana voisitko sanoa, että sinulla on ollut vaikeuksia maksaa laskujasi kuukauden lopussa? (% – EU27) Kreikassa (35 %)vastaajat ovat ylivoimaisesti todennäköisimmin sitä mieltä, että heillä on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta. Seuraavana ovat Bulgariassa, Kyproksessa (molemmat 18 prosenttia) ja Portugalissa (17 prosenttia). Toisessa ääripäässä ainakin kahdeksan kymmenestä vastaajasta sanoo, että heillä ei ole koskaan tai lähes koskaan vaikeuksia Tanskassa, Ruotsissa (molemmissa 91 %), Alankomaissa (83 %), Luxemburgissa (82 %) ja Suomessa (80 %).

Lähes koskaan/ei koskaan Suurimman osan ajasta Aika ajoin Kieltäytyminen (SPONTANEOUS) D60 Viimeisten 12 kuukauden aikana voisitko sanoa, että sinulla on ollut vaikeuksia maksaa laskujasi kuukauden lopussa? (%) Sosiodemografisessa analyysissä koulutuksensa varhain päättäneet vastaajat sanovat paljon todennäköisemmin, että heillä on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta. Osuus on 16 prosenttia vähintään 15-vuotiaista, kun taas vähintään 20-vuotiaana koulutuksen päättäneiden osuus on 5 prosenttia. On olemassa myös suuria vaihteluita sosio-ammatillisten kategorioiden mukaan. Osuus, joka sanoo, että heillä on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, on alhaisin johtajilla (3 %) ja on vähemmän kuin joka kymmenes useimmista ryhmistä, mutta on paljon suurempi työttömien (31 %) ja kotityöntekijöiden (20 %). Tulokset ovat samanlaisia ikäryhmittäin sekä miesten ja naisten välillä.

D60 Viimeisten 12 kuukauden aikana voisitko sanoa, että sinulla on ollut vaikeuksia maksaa laskujasi kuukauden lopussa? (% – EU)

Suurimman osan ajasta	Aika ajoin	Lähes koskaan/ei koskaan	Kieltäytyminen (Spontaneous)
EU27-MAAT	9	30	60	1
Sukupuoli
Mies	9	28	62	1
Nainen	9	33	57	1
Koulutus (loppu)
15—	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Opiskelee edelleen	6	28	62	4
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	9	25	64	2
Johtajat	3	18	78	1
Muut valkoiset kaulukset	6	34	60	0
Manuaaliset työntekijät	9	40	50	1
Talohenkilöt	20	39	41	0
Työttömät	31	37	32	0
Eläkkeellä	8	26	66	0
Opiskelijat	6	28	62	4

Yli kahdeksan kymmenestä eurooppalaisesta sanoo, että heidän elintasonsa on jo laskenut tai että tämä tapahtuu ensi vuonna.

Vastaajia pyydettiin pohtimaan omaa elintasoaan ja pohtimaan muun muassa covid-19-pandemian seurauksia, Ukrainan sotaa sekä inflaation ja hintojen nousua. Lähes puolet (46 %) kansalaisista sanoo, että heidän elintasonsa on jo laskenut, ja he odottavat, että näin on vielä ensi vuonna. Noin neljä kymmenestä (39 %) sanoo, että heidän elintasonsa ei ole vielä laskenut, mutta ajattelee, että näin tapahtuu seuraavan vuoden aikana. Joka seitsemäs (14 %) sanoo, että he eivät odota mitään muutoksia tai vaikutuksia elintasoon.

Elintasosi on noussut 1 Et odota muutoksia tai vaikutuksia elintasoosi 14 Elintasoasi ei ole vielä alennettu, mutta uskot, että näin tapahtuu seuraavan vuoden aikana. 39 (Lokakuu/marraskuu 2022) En tiedä/ei vastausta 0 Elintasosi on jo laskenut, ja odotat, että näin on vielä seuraavan vuoden aikana. 46 QA17 Monet tekijät, kuten covid-19-pandemian seuraukset, Ukrainan sota sekä inflaation ja hintojen nousu, vaikuttavat maailmantalouteen, myös Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Mietit omaa elintasoasi (esim. tavaroita ja palveluja, joihin sinulla on varaa), mitkä näistä väittämistä ovat lähimpänä henkilökohtaista tilannettasi? (% – EU27)

Huhti-toukokuussa 2022 tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa (EB 97.3) esitettiin samanlainen kysymys, jossa keskityttiin erityisesti Ukrainan sodan elintasoon. Tulokset olivat samanlaiset: neljä kymmenestä EU:n kansalaisesta (40 prosenttia) ilmoitti, että heidän elintasonsa oli jo laskenut ja lähes puolet (47 prosenttia) odottaa tätä seuraavan vuoden aikana. Nämä havainnot vahvistavat, että elinkustannusten nousu on ollut suuri huolenaihe jo koko vuoden 2022, ja sen odotetaan jatkuvan vuoteen 2023.

Neljässätoista jäsenvaltiossa enemmistön kanta on, että vastaajien elintaso on jo laskenut, ja odottaa sen jatkuvan ensi vuonna. Tämä on erityisen todennäköistä Kyproksella (70 %), Kreikassa (66 %), Maltalla (65 %) ja Ranskassa (62 %).

Kahdessatoista maassa yleisin kanta on, että vastaajat sanovat, että heidän elintasonsa ei ole vielä laskenut, mutta uskovat, että näin tapahtuu seuraavan vuoden aikana. Osuus on suurin Slovakiassa (50 %), Luxemburgissa (49 %), Unkarissa ja Ruotsissa (molemmissa 47 %). Sloveniassa tasa-arvoiset osuudet sanovat, että heidän elintasonsa on jo laskenut, kuten sanotaan, että se ei ole vielä laskenut, mutta odottaa näin tulevana vuonna (molemmat 39 %).

Vastaajat toteavat todennäköisimmin, että he eivät odota muutoksia tai vaikutuksia elintasoonsa Alankomaissa (30 %), Ruotsissa (27 %), Suomessa (25 %) ja Tanskassa (22 %).

Yhteensä ”Yhteensä on jo vähennetty” Yhteensä ”ei ole vielä vähennetty, mutta tulee olemaan” Yhteensä ”Ei muuttunut/lisätty” En tiedä/ Ei vastausta QA17 Monet tekijät, kuten covid-19-pandemian seuraukset, Ukrainan sota sekä inflaation ja hintojen nousu, vaikuttavat maailmantalouteen, myös Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Mietit omaa elintasoasi (esim. tavaroita ja palveluja, joihin sinulla on varaa), mitkä näistä väittämistä ovat lähimpänä henkilökohtaista tilannettasi? (%) Tulosten maantieteellinen analyysi osoittaa, että Euroopan eteläisillä alueilla vastaajat toteavat todennäköisemmin, että heidän elintasonsa on jo laskenut verrattuna Euroopan pohjoisten alueiden vastaajiin.

Kartta Legenda QA17 Monet tekijät, kuten covid-19-pandemian seuraukset, Ukrainan sota sekä inflaation ja hintojen nousu, vaikuttavat maailmantalouteen, myös Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Mietit omaa elintasoasi (esim. tavaroita ja palveluja, joihin sinulla on varaa), mitkä näistä väittämistä ovat lähimpänä henkilökohtaista tilannettasi? (% – Elintasosi on jo alentunut, ja odotat, että näin on vielä seuraavalla kerralla Sosiodemografinen analyysi osoittaa eroja iän ja koulutustason mukaan, vaikka jokaisessa ryhmässä vain vähemmistö sanoo, että he eivät odota mitään muutosta tai vaikutusta elintasoonsa.

Ikäryhmässä 15–24-vuotiaat vastaajat toteavat epätodennäköisimmin, että heidän elintasonsa on jo alentunut (37 % vs. 46–49 % vanhemmissa ikäryhmissä) ja he todennäköisimmin sanovat, etteivät he odota muutoksia tai vaikutuksia elintasoonsa (17 % vs. 13–15 %).

Vastanneet, jotka ovat päättäneet koulutuksensa varhaisessa vaiheessa, toteavat todennäköisemmin, että heidän elintasonsa on jo laskenut. Osuus on 56 % vähintään 15-vuotiaista ja 41 % niistä, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana.

Sosio-ammatillisten ryhmien osalta työttömät vastaajat toteavat todennäköisimmin, että heidän elintasonsa on jo laskenut (61 %), kun taas opiskelijoiden (34 %) ja esimiesten (36 %) osuus on alhaisin.

Kuten voidaan olettaa, vastaajat, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, sanovat myös todennäköisemmin, että heidän elintasonsa on jo laskenut (77 %) verrattuna niihin, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia (35 %).

QA17 Monet tekijät, kuten covid-19-pandemian seuraukset, Ukrainan sota sekä inflaation ja hintojen nousu, vaikuttavat maailmantalouteen, myös Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Mietit omaa elintasoasi (esim. tavaroita ja palveluja, joihin sinulla on varaa), mitkä näistä väittämistä ovat lähimpänä henkilökohtaista tilannettasi? (%)

Elintasosi on jo laskenut, ja odotat, että näin on vielä seuraavan vuoden aikana.	Elintasoasi ei ole vielä alennettu, mutta uskot, että näin tapahtuu seuraavan vuoden aikana.	Et odota muutoksia tai vaikutuksia elintasoosi	Elintasosi on noussut	En tiedä/ei vastausta
EU27-MAAT	46	39	14	1	0
Ikä
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Koulutus (loppu)
15—	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Opiskelee edelleen	34	45	18	1	2
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	44	40	14	1	1
Johtajat	36	45	18	1	0
Muut valkoiset kaulukset	43	43	13	1	0
Manuaaliset työntekijät	51	36	12	1	0
Talohenkilöt	54	34	11	0	1
Työttömät	61	26	12	1	0
Eläkkeellä	48	36	15	1	0
Opiskelijat	34	45	18	1	2
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	77	14	7	1	1
Aika ajoin	57	32	10	1	0
Lähes koskaan/ei koskaan	35	46	17	1	1

2.2 Tulevaisuuden näkökulma

Kansalaisista on tullut paljon pessimistisempiä elinolojensa ja kansantaloudensa tilanteen suhteen. Neljä kymmenestä eurooppalaisesta (40 prosenttia) odottaa elinolojensa heikkenevän vuoden aikana, mikä merkitsee huomattavaa kasvua marras-joulukuussa 2021 (+ 18 prosenttiyksikköä). Vastaava osuus (42 %, -12 prosenttiyksikköä) odottaa elinolojen olevan samat vuoden aikana, kun taas vain 13 % uskoo olevansa parempia (-8 prosenttiyksikköä).

Parempi Pahempaa Sama En tiedä Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 SD21.1 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi vai sama kuin tänään? Elinolot (% – EU27) Kahdessatoista jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista katsoo, että heidän elinolonsa heikkenevät vuoden kuluttua. Osuus on suurin Slovakiassa (57 %), Tšekissä, Kreikassa (molemmissa 53 %) sekä Saksassa ja Portugalissa (molemmat 49 %). Muissa 15 maassa enemmistö katsoo, että elinolot pysyvät samoina, ja tämä näkemys on yleisin Suomessa (64 %), Tanskassa, Alankomaissa (molemmat 58 %) ja Irlannissa (54 %).

On vain kolme maata, joissa useampi kuin yksi viidestä vastaajasta uskoo elinolojensa paranevan vuoden kuluessa: Romania (23 %), Kroatia (22 %) ja Alankomaat (21 %).

Kahdessatoista jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista katsoo, että heidän elinolonsa heikkenevät vuoden kuluttua. Osuus on suurin Slovakiassa (57 %), Tšekissä, Kreikassa (molemmissa 53 %) sekä Saksassa ja Portugalissa (molemmat 49 %). Muissa 15 maassa enemmistö katsoo, että elinolot pysyvät samoina, ja tämä näkemys on yleisin Suomessa (64 %), Tanskassa, Alankomaissa (molemmat 58 %) ja Irlannissa (54 %).

Parempi Pahempaa Sama En tiedä SD21.1 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi vai sama kuin tänään? (% – (kansallinen) talouden tilanne) Vuoden 2021 marras-joulukuusta lähtien osuus, jonka mukaan niiden elinolot paranevat vuoden aikana, on pienentynyt 21 jäsenvaltiossa. Suurimmat vähennykset ovat Virossa (13, -17 prosenttiyksikköä), Maltalla (13 %, -14 prosenttiyksikköä), Portugalissa (9 %, -11 prosenttiyksikköä), Saksassa (8 %, -10 prosenttiyksikköä) ja Italiassa (18 %, -10 prosenttiyksikköä). Kuuden muun jäsenvaltion tulokset ovat pysyneet vakaina.

Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 SD21.1 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi vai sama kuin tänään? Elinolot (% – Parempi) Suurin osa eurooppalaisista (60 prosenttia) katsoo, että heidän kansantaloudensa tilanne heikkenee vuoden kuluessa, mikä merkitsee huomattavaa kasvua marras-joulukuussa 2021 ilmoitettuun osuuteen (+ 23 prosenttiyksikköä). Noin neljännes ajattelee, että heidän kansantaloudensa tilanne on suunnilleen sama vuoden kuluttua (24 %, -12 prosenttiyksikköä), kun taas vain 11 % (-11 prosenttiyksikköä) uskoo sen olevan parempi.

Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 Parempi Pahempaa Sama En tiedä SD21.2 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi tai sama kuin tänään? (Kansallinen) talouden tilanne (% – EU27) Suurin osa vastaajista uskoojokaisessa jäsenvaltiossa, että heidän kansantaloudensa tilanne pahenee vuoden kuluttua. Osuus vaihtelee Saksan 74 prosentista ja Tšekin ja Slovakian 72 prosentista 46 prosenttiin sekä Irlannissa että Luxemburgissa ja 45 prosenttiin Tanskassa.

Vastaajat odottavat todennäköisimmin, että heidän kansantaloudensa tilanne pysyy samana Tanskassa, Espanjassa (molemmissa 34 prosenttia) ja Unkarissa (33 prosenttia).

Joka maassa enintään joka viides vastaajista odottaa kansantalouden tilanteen paranevan vuoden kuluessa. Vastaajilla on todennäköisimmin tämä näkemys Maltalla, Romaniassa (molemmat 19 %), Italiassa (18 %) ja Tanskassa (17 %).

Parempi Pahempaa Sama En tiedä SD21.2 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi tai sama kuin tänään? (Kansallinen) talouden tilanne (% – EU) Vuoden 2021 marras-joulukuusta lähtien 23 jäsenvaltiossa on ollut laskua siinä suhteessa, että kansantalouden tilanne paranee vuoden kuluessa. Suurimmat vähennykset ovat Virossa (8 %, -21 prosenttiyksikköä), Saksassa (6 %, -20 prosenttiyksikköä), Ruotsissa (12 %, -17 prosenttiyksikköä), Suomessa (9 %, -17 prosenttiyksikköä), Italiassa (18 %, -16 prosenttiyksikköä), Irlannissa (14 %, -14 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (7 %, -17 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat vakaat neljässä muussa maassa (Bulgaria, Puola, Romania ja Slovakia).

Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 SD21.2 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi tai sama kuin tänään? (NATIONALITY) talouden tilanne (% – parempi) Sosiodemografisessa analyysissä jokaisen ryhmän vastaajat luulevat todennäköisemmin, ettäelinolot ovat vuoden kuluessahuonommat kuin ajatella, että he ovat parempia. Ikäryhmittäin on selvä ero, sillä 15–24-vuotiaat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että heidän elinolonsa paranevat vuoden aikana (25 %) ja 55-vuotiaat, jotka vähiten todennäköisesti sanovat tämän (7 %).

Vastaajat, jotka ovat jättäneet koulutuksensa vähintään 20-vuotiaana, ovat todennäköisemmin sitä mieltä, että heidän elinolonsa paranevat vuoden kuluttua (15 prosenttia) ja epätodennäköisempiä (34 prosenttia) verrattuna niihin, jotka lähtivät 15-vuotiaana tai sitä alle (9 prosenttia ja 46 prosenttia).

Laskujen maksamisen vaikeudessa ei ole eroa siinä suhteessa, että ajatellaan, että asiat ovat paremmin vuoden aikana. Kuitenkin ne, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, sanovat todennäköisemmin elinolot ovat huonommat (63 %) verrattuna niihin, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia (33 %).

SD21.1 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi vai sama kuin tänään? Elinolot (% – EU)

Parempi	Pahempaa	Sama	En tiedä
EU27-MAAT	13	40	42	5
Ikä
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Koulutus (loppu)
15—	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Opiskelee edelleen	24	28	43	5
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	12	63	20	5
Aika ajoin	14	49	32	5
Lähes koskaan/ei koskaan	13	33	50	4

Tulokset ovat yleisesti ottaen johdonmukaisia eri sosiodemografisissa ryhmissä, kun otetaan huomioon kansantalouden odotukset vuodessa. Ikäryhmiä tarkasteltaessa 15–24-vuotiaat ovat todennäköisemmin sitä mieltä, että kansantalouden tilanne on vuoden aikana parempi (16 %) kuin 55-vuotiaat (9 %).

Vastaajat, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, sanovat todennäköisemmin kansantalouden tilanteen olevan huonompi (72 prosenttia) verrattuna niihin, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia (58 prosenttia).

Vastaukset tähän kysymykseen liittyvät elinoloihin. Niistä, jotka odottavat elinolojensa paranevan vuosien kuluessa, 56 prosenttia odottaa myös kansantalouden olevan parempi.

SD21.2 Uskotko vuoden kuluttua, että jokainen seuraava on parempi, huonompi tai sama kuin tänään? (Kansallinen) talouden tilanne (% – EU)

Parempi	Pahempaa	Sama	En tiedä
EU27-MAAT	11	60	24	5
Ikä
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	8	72	16	4
Aika ajoin	11	61	24	4
Lähes koskaan/ei koskaan	11	58	26	5
Odotukset elinoloista
Parempi	56	29	13	2
Pahempaa	3	91	5	1
Sama	6	42	49	3

2.3 Tyytyväisyys nykyisiin kansallisiin ja eurooppalaisiin toimiin

Kolmasosa kansalaisista (33 prosenttia) sanoo olevansa tyytyväisiä toimenpiteisiin, joita on tähän mennessä toteutettu heidän kansallisen hallituksensa elinkustannusten nousun torjumiseksi, kun taas lähes kaksi kolmasosaa (64 prosenttia) ei ole tyytyväinen, mukaan lukien 27 prosenttia, jotka eivät ole lainkaan tyytyväisiä.

Sama osuus (33 prosenttia) on tyytyväinen toimenpiteisiin, joita EU on toteuttanut elinkustannusten nousuun puuttumiseksi, ja 56 prosenttia ei ole tyytyväinen, mukaan lukien 22 prosenttia, jotka eivät ole lainkaan tyytyväisiä.

Kaiken kaikkiaan vastaajilla on epätodennäköisempää suhtautua kielteisesti EU:n toteuttamiin toimenpiteisiin kuin heidän kansallisen hallituksensa (64 prosenttia ja 56 prosenttia ei tyytyväisiä), vaikkakin useammat vastaajat antavat ”en tiedä” -vastauksen verrattuna (11 prosenttia) kuin kansallisen hallituksensa (3 prosenttia).

(Kansallinen) hallitus EU Yhteensä ”tyydyttävä” Yhteensä ”Ei tyytyväinen” En tiedä QA19 Kuinka tyytyväinen olet tähän mennessä toteutettuihin toimenpiteisiin elinkustannusten nousun (esimerkiksi elintarvikkeiden tai energian hintojen nousun) torjumiseksi? (% – EU27) Kolmessa jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista ilmoittaa olevansa tyytyväisiä toimenpiteisiin, joita on tähän mennessä toteutettu niiden kansallisen hallituksen elinkustannusten nousun torjumiseksi: Malta (66 %), Luxemburg (62 %) ja Irlanti (60 %). Muissa 24 jäsenvaltiossa enemmistö ei ole tyytyväinen, mikä on suurinta Slovakiassa (82 %), Virossa (81 %), Kreikassa ja Kyproksessa (molemmissa 79 %).

Yhteensä ”tyydyttävä” Yhteensä ”Ei tyytyväinen” En tiedä QA19.1 Kuinka tyytyväinen olet tähän mennessä toteutettuihin toimiin elinkustannusten nousun (esimerkiksi elintarvikkeiden tai energian hintojen nousun) torjumiseksi? (% – (kansallinen) hallitus) Viidessä jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista ilmoittaa olevansa tyytyväisiä EU:n toteuttamiin toimenpiteisiin elinkustannusten nousun torjumiseksi: Irlanti (55 %), Malta (52 %), Luxemburg, Puola (molemmat 47 %) ja Tanska (39 %). Muissa 22 jäsenvaltiossa enemmistö ei ole tyytyväinen, ja se on suurin Kreikassa (77 %), Kyproksessa (76 %), Virossa (65 %), Belgiassa ja Slovakiassa (molemmissa 64 %).

Yhteensä ”tyydyttävä” Yhteensä ”Ei tyytyväinen” En tiedä QA19.2 Kuinka tyytyväinen olet tähän mennessä toteutettuihin toimiin elinkustannusten nousun (esimerkiksi elintarvikkeiden tai energian hintojen nousun) torjumiseksi? (% – EU) Sosiodemografisessa analyysissä tulokset vaihtelevat koulutustason ja taloudellisen tilanteen mukaan, ja tämä koskee sekä kansallisen hallituksen että EU:n toteuttamia toimenpiteitä. Esimerkiksi vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, ovat todennäköisemmin tyytyväisiä kansallisen hallituksensa (36 prosenttia) ja EU:n (34 prosenttia) toteuttamiin toimenpiteisiin kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (21 prosenttia ja 20 prosenttia). Molemmissa asioissa mangerit ovat todennäköisimmin tyytyväisiä, kun taas kotihenkilöt ja työttömät vastaajat ovat vähiten tyytyväisiä.

Vastaajat, joiden kokonaiskuva on myönteinen, ovat todennäköisemmin tyytyväisiä EU:n toteuttamiin toimenpiteisiin (48 prosenttia) verrattuna niihin, joilla on kielteinen kuva (7 prosenttia). He ovat myös todennäköisemmin tyytyväisiä kansallisen hallituksen toteuttamiin toimenpiteisiin (46 prosenttia niistä, joilla on myönteinen kuva ja 13 prosenttia niistä, joilla on negatiivinen imago).

Jos vastaajat odottavat kansantaloutensa paranevan vuoden kuluessa, he ovat todennäköisemmin tyytyväisiä hallituksensa toteuttamiin toimenpiteisiin (55 prosenttia ja 26 prosenttia niistä, jotka odottavat taloudellisen tilanteen olevan huonompi). He ovat myös todennäköisemmin tyytyväisiä EU:n toteuttamiin toimenpiteisiin (52 prosenttia niistä, jotka odottavat talouden olevan parempi, ja 26 prosenttia niistä, jotka odottavat sen olevan huonompi).

QA19 Kuinka tyytyväinen olet tähän mennessä toteutettuihin toimenpiteisiin elinkustannusten nousun (esimerkiksi elintarvikkeiden tai energian hintojen nousun) torjumiseksi? (% – EU)

(Kansallinen) hallitus	EU
Yhteensä ”tyydyttävä”	Yhteensä ”Ei tyytyväinen”	Yhteensä ”tyydyttävä”	Yhteensä ”Ei tyytyväinen”
EU27-MAAT	33	64	33	56
Ikä
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	31	66	32	58
Johtajat	40	57	38	50
Muut valkoiset kaulukset	34	63	36	53
Manuaaliset työntekijät	29	69	31	61
Talohenkilöt	27	71	23	66
Työttömät	26	72	25	64
Eläkkeellä	34	62	31	57
Opiskelijat	36	57	37	47
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	21	77	20	72
Aika ajoin	31	67	32	60
Lähes koskaan/ei koskaan	36	60	34	53
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	46	51	48	40
Neutraali	26	71	23	66
Yhteensä ”negatiivinen”	13	86	7	87
Kansantalouden odotukset
Parempi	55	43	52	40
Pahempaa	26	72	26	63
Sama	42	55	41	50

III. TUKI UKRAINALLE

Tässä luvussa tarkastellaan eurooppalaisten suhtautumista Ukrainan sotaan sekä EU:n ja jäsenvaltioiden osuutta. Vaikka Euroopalla on edessään monia haasteita, EU:n Ukrainalle antama tuki ja sen toteuttamat erityistoimet ovat laajalti hyväksyttäviä. Useimmat eurooppalaiset ovat tyytyväisiä myös EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä.

Useimmat kansalaiset kokevat Venäjän sodan olevan perustavanlaatuinen vaikutus heidän elämäänsä, ja vain vähemmistö uskoo, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana.

3.1 Kansalaisten hyväksyntä EU:n näkemykselle ja Ukrainan tukemiselle

Kolme neljästä EU:n kansalaisesta (74 %) sanoo hyväksyvänsä EU:n tuen Ukrainalle Venäjän hyökkäyksen jälkeen, ja tähän kuuluu 33 prosenttia, jotka ”vahvasti hyväksyvät” ja 41 prosenttia ”jotain hyväksyy”. Noin joka neljäs (23 prosenttia) ei hyväksy EU:n tukea, mukaan lukien 16 prosenttia, jotka ”jotkin paheksuvat” ja 7 prosenttia, jotka ”erittäin paheksuvat”.

(Lokakuu/marraskuu 2022) Hyväksyn jonkin verran 41 Hieman paheksuttavaa 16 Syvästi paheksuttavaa 7 En tiedä/ei vastausta 3 Hyväksyn vahvasti 33 QA13 Kaiken kaikkiaan, hyväksyttekö vai ettekö hyväksy Euroopan unionin tukea Ukrainalle sen jälkeen, kun Venäjä on hyökännyt Ukrainaan? (% – EU27) Kaikissa maissa useammat ihmiset hyväksyvät kuin hylkäävät EU:n tuen Ukrainalle Venäjän hyökkäyksen jälkeen. Suurin osuus EU:n tuesta on Ruotsissa (97 %), Suomessa (95 %), Alankomaissa (93 %), Tanskassa ja Portugalissa (molemmissa 92 %). Euroopan kaakkoisalueilla, kuten Kreikassa (48 %), Slovakiassa (46 %), Bulgariassa (44 %) ja Kyproksessa (42 %).

Kartta Legenda QA13 Kaiken kaikkiaan, hyväksyttekö vai ettekö hyväksy Euroopan unionin tukea Ukrainalle sen jälkeen, kun Venäjä on hyökännyt Ukrainaan? (% – yhteensä ”Hyväksy”)

Kun tarkastellaan Ukrainan julkisen tuen ja kansalaisten taloudellisen tilanteen välisiä mahdollisia suhteita, syntyy useita mielenkiintoisia näkemyksiä: Ensinnäkin se, että kansalaiset hyväksyvät Ukrainalle annettavan EU:n tuen ja maidensa BKT:n asukasta kohden, korreloi positiivisesti. Toisin sanoen maat, joiden BKT asukasta kohden on suurempi, hyväksyvät todennäköisemmin EU:n tuen Ukrainalle. Kaaviossa esitetään kohtalainen ja positiivinen korrelaatiokerroin (0,39), jonka luottamustaso on tilastollisesti merkitsevä yli 95 prosentissa tapauksista.

Positiivinen korrelaatio: R(25) = 0,39, p &0.5 Niiden kansalaisten prosenttiosuus, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle BKT asukasta kohden ostovoimapariteettina* QA13 BKT asukasta kohti ja EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen Toisaalta, ja ehkä vielä selvemmin, kun otetaan huomioon, missä suurin osa Euroopan kansalaisista on henkilökohtaisesti tässä kysymyksessä, ei ole merkittävää yhteyttä maan inflaatioasteen ja EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksymisen välillä. Myöskään maan työttömyysaste ei vaikuta siihen, kuinka todennäköisesti sen kansalaiset hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle. Kumpikaan näistä korrelaatiokertoimista ei ole merkityksellinen (-0,08 inflaation osalta; ja -0,17 työttömyys) eivätkä molemmat ole tilastollisesti merkittäviä (p=> 0,05).

Ei korrelaatiota inflaation kanssa: R(25) = -0,08, p = 0,68 Ei yhteyttä työttömyyteen: R(25) = -0,17, p = 0,41 Inflaatio Työttömyys Inflaatio ja työttömyysaste Niiden kansalaisten prosenttiosuus, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle Eurostat: YKHI – lokakuu 2022 (vuotuinen muutosvauhti) URL-OSOITE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Tietoa haettu 06 joulukuu 2022] Eurostat: Työttömyys – syyskuu 2022 (kausikorjattu) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Tiedot viitattu 25. marraskuuta 2022] QA13 Inflaatio/työttömyystaso ja EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen Jopa suurin osa EU:n kansalaisista, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja, hyväksyy EU:n aseman Ukrainan kanssa (66 prosenttia), ja vain 31 prosenttia ei hyväksy sitä.

En tiedä/ei vastausta 3 Yhteensä ”Disapprove” 31 Yhteensä ”Hyväksy” 66 QA13 Kaiken kaikkiaan, hyväksyttekö vai ettekö hyväksy Euroopan unionin tukea Ukrainalle sen jälkeen, kun Venäjä on hyökännyt Ukrainaan? Pohja = D60. Sanoisitko viimeisen kahdentoista kuukauden aikana, että sinulla on ollut vaikeuksia maksaa laskujasi kuukauden lopussa? — Suurin osa ajasta & ajoittain QA13 & D60 Kaksi kolmasosaa niistä, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja, hyväksyy EU:n tuen Ukrainalle

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että korkeasti koulutetut vastaajat eli vähintään 20-vuotiaana koulutuksen keskeyttäneet vastaajat hyväksyvät todennäköisemmin EU:n tuen Ukrainalle Venäjän hyökkäyksen jälkeen (81 %) verrattuna niihin, jotka lähtivät 16–19-vuotiaana (71 %) tai vähintään 15-vuotiaiksi (66 %). Yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien osuus EU:n tuesta on suurin johtajien keskuudessa (84 prosenttia) ja pienin kotihenkilöiden osuus (63 prosenttia). Nuoremmat vastaajat hyväksyvät hieman todennäköisemmin EU:n tuen Ukrainalle Venäjän hyökkäyksen jälkeen (77 prosenttia 15–24-vuotiaista ja 73–75 prosenttia vanhemmissa ikäryhmissä).

EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen on suurempi niiden vastaajien keskuudessa, joiden kokonaiskuva on myönteinen (91 % vastaajista 38 % vastaajista, joiden imago on negatiivinen).

QA13, Ymmärrättekö kaiken kaikkiaan Euroopan unionin tuen Ukrainalle sen jälkeen, kun Venäjä on hyökännyt Ukrainaan? (% – EU)

Yhteensä ”Hyväksy”	Yhteensä ”Disapprove”	En tiedä/ei vastausta
EU27-MAAT	74	23	3
Ikä
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Koulutus (loppu)
15—	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Opiskelee edelleen	79	17	4
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	73	24	3
Johtajat	84	14	2
Muut valkoiset kaulukset	76	21	3
Manuaaliset työntekijät	69	28	3
Talohenkilöt	63	33	4
Työttömät	68	27	5
Eläkkeellä	74	22	4
Opiskelijat	79	17	4
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	91	8	1
Neutraali	67	28	5
Yhteensä ”negatiivinen”	38	59	3

Tämän jälkeen vastaajia pyydettiin pohtimaan yksityiskohtaisemmin EU:n eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea.

Noin kolme neljästä EU:n kansalaisesta (73 prosenttia) ilmoittaa hyväksyvänsä EU:n toimet Ukrainan tukemiseksi, ja tähän kuuluu 31 prosenttia, jotka ”vahvasti hyväksyvät” ja 42 prosenttia ”jotain hyväksyy”. Noin joka neljäs (24 prosenttia) ei hyväksy EU:n toimia, mukaan lukien 16 prosenttia, jotka ”jotkin paheksuvat” ja 8 prosenttia ”erittäin paheksuvia”.

(Lokakuu/marraskuu 2022) Hyväksyn jonkin verran 42 Hieman paheksuttavaa 16 Syvästi paheksuttavaa 8 En tiedä/ei vastausta 3 Hyväksyn vahvasti 31 QA14 Ajatelkaamme nyt yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea: hyväksyttekö vai ettekö hyväksy näitä toimia? (% – EU27) EU:n Ukrainan tukemiseksi toteuttamien toimien hyväksymistaso vaihtelee. 24 maassa suurin osa vastaajista hyväksyy EU:n toimet, ja yli yhdeksän kymmenestä hyväksyttiin Ruotsissa, Suomessa (molemmissa 96 %), Alankomaissa (93 %), Tanskassa (92 %) ja Irlannissa (91 %). Suurin osa ei kuitenkaan hyväksy EU:n toimia Kreikassa (51 prosenttia) ja Slovakiassa (49 prosenttia), kun taas Kyproksella on yhtä paljon hyväksyviä ja hyväksymättömiä toimia (molemmat 48 prosenttia). Myös Bulgariassa (45 %), Unkarissa (41 %) ja Itävallassa (40 %).

Jälleen kerran EU:n Ukrainaa tukevien toimien alhaisimmat hyväksynnät keskittyvät Euroopan kaakkoisiin alueisiin.

Kartta Legenda QA14 Ajatelkaamme nyt yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea: hyväksyttekö vai ettekö hyväksy näitä toimia? (% – yhteensä ”Hyväksy”) Tarkasteltaessa sitä, miten kansalaisten taloudellinen tilanne liittyy Ukrainan julkiseen tukeen, kansalaisten hyväksyntä Ukrainalle annettavalle EU:n tuelle ja heidän maidensa asukaskohtainen BKT korreloivat myönteisesti. Alla olevaan kaavioon sisältyvä korrelaatiokerroin osoittaa kohtalaisen positiivisen korrelaatiokertoimen (0,39), joka on tilastollisesti merkitsevä yli 95 prosentin luottamustasolla.

Positiivinen korrelaatio: R(25) = 0,39, p & 0,05 Niiden kansalaisten prosenttiosuus, jotka hyväksyvät EU:n toimia Ukrainan tukemiseksi BKT asukasta kohden ostovoimapariteettina* Eurostat – BKT asukasta kohden ostovoimastandardina (OVS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Tiedot viitattu 25. marraskuuta 2022] * Ostovoimastandardi (OVS) on keinotekoinen valuuttayksikkö, jota Eurostat käyttää maavertailuissa jäsenvaltioiden välisten hintatasojen erojen poistamiseksi. QA14 BKT asukasta kohti ja EU:n Ukrainaa tukevien erityistoimien hyväksyminen Samaan aikaan ei kuitenkaan ole merkittävää yhteyttä maan inflaatioasteen ja EU:n Ukrainan tukemiseksi toteuttamien toimien hyväksymisen välillä. Maan työttömyysaste ei myöskään vaikuta siihen, kuinka todennäköisesti sen kansalaiset hyväksyvät EU:n toimet Ukrainan tukemiseksi. Kumpikaan näistä kahdesta korrelaatiokertoimesta ei ole merkityksellinen (-0,07 inflaation osalta; ja -0,2 työttömyys) ja ne eivät myöskään ole tilastollisesti merkittäviä (molemmissa tapauksissa p-arvo on suurempi kuin 0,05).

Inflaatio Työttömyys Inflaatio ja työttömyysaste Niiden kansalaisten prosenttiosuus, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle Eurostat: YKHI – lokakuu 2022 (vuotuinen muutosvauhti) URL-OSOITE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Tietoa haettu 06 joulukuu 2022] Eurostat: Työttömyys – syyskuu 2022 (kausikorjattu) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Tiedot viitattu 25. marraskuuta 2022] QA14 Inflaatio/työttömyystaso ja Ukrainaa tukevien EU:n erityistoimien hyväksyminen Jopa enemmistö kansalaisista, joiden elintaso on alentunut, hyväksyy EU:n erityistoimenpiteet Ukrainan tukemiseksi (67 prosenttia). Sitä vastoin 79 prosenttia niistä, joiden tulot eivät ole vielä alentuneet, ja 74 prosenttia niistä, jotka eivät ole muuttaneet tai nostaneet elintasoaan, hyväksyvät Ukrainan tukitoimenpiteet.

Hyväksy Paheksutaan Jo alentunut elintaso Ei vielä alentunut elintaso, mutta tulee olemaan Ei muuttunut/korotettu elintaso Pohja = QA17. Monet tekijät, kuten kovld-19-pandemian seuraukset, Ukrainan sota sekä inflaation ja hintojen nousu, vaikuttavat maailmantalouteen, myös Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Mietit omaa elintasoasi (esim. sitä, mitä sinulla on varaa ja mitä palveluja sinulla on varaa), mikä näistä lausunnoista on lähimpänä henkilökohtaista tilannettasi? QA14 Ajatelkaamme nyt yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea: hyväksyttekö vai ettekö hyväksy näitä toimia? Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että vastaajat, jotka ovat jättäneet koulutuksensa vähintään 20-vuotiaana, hyväksyvät todennäköisemmin EU:n toimet Ukrainan tukemiseksi (80 prosenttia) verrattuna niihin, jotka lähtivät 16–19-vuotiaana (69 prosenttia) tai vähintään 15-vuotiaiksi (64 prosenttia). Yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien osuus EU:n tuesta on suurin johtajien (82 %) ja opiskelijoiden (79 %) keskuudessa, kun taas kotitalouksissa se on pienin (63 %).

EU:n toimien hyväksyminen on suurempi niiden vastaajien keskuudessa, joiden kokonaiskuva on myönteinen (90 % vastaajista, joiden imago on negatiivinen, 36 %). Asenteet EU:n toimiin liittyvät läheisesti myös EU:n Ukrainalle antaman tuen yleiseen hyväksyntätasoon. Niistä, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle, 93 prosenttia hyväksyy myös EU:n toteuttamat erityistoimet.

QA14 Ajatelkaamme nyt yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea: hyväksyttekö vai ettekö hyväksy näitä toimia? (%)

Yhteensä ”Hyväksy”	Yhteensä ”Disapprove”	En tiedä/ei vastausta
EU27-MAAT	73	24	3
Koulutus (loppu)
15—	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Opiskelee edelleen	79	17	4
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	70	26	4
Johtajat	82	16	2
Muut valkoiset kaulukset	76	22	2
Manuaaliset työntekijät	69	28	3
Talohenkilöt	63	32	5
Työttömät	67	30	3
Eläkkeellä	73	24	3
Opiskelijat	79	17	4
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	90	9	1
Neutraali	67	29	4
Yhteensä ”negatiivinen”	36	61	3
EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen
Hyväksy	93	6	1
Paheksutaan	15	83	2

3.2 Tyydyttävä tyytyväisyys jäsenvaltioiden yhteistyöhön

Sen lisäksi, että suurin osa eurooppalaisista hyväksyy EU:n tuen Ukrainalle, se suhtautuu myönteisesti siihen, miten jäsenvaltiot ovat tehneet yhteistyötä. Lähes kuusi kymmenestä kansalaisesta (58 prosenttia) ilmoittaa olevansa tyytyväisiä EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä, kun taas lähes neljä kymmenestä (37 prosenttia) ei ole tyytyväinen.

(Lokakuu/Nov2022) Yhteensä ”Ei tyytyväinen” 37 En tiedä/ei vastausta 5 Yhteensä ”tyydyttävä” 58 QA15 Kuinka tyytyväinen tai et ole tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä? (% – EU27) 23 jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista on tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä. Tyytyväisyys on suurinta Irlannissa (84 %), Tanskassa, Portugalissa (molemmissa 83 %), Ruotsissa (81 %) ja Suomessa (80 %).

Neljässä jäsenvaltiossa enemmistö ei ole tyytyväinen: Kreikka (61 %), Kypros (56 %), Slovakia (54 %) ja Bulgaria (50 %).

Yhteensä ”tyydyttävä” Yhteensä ”Ei tyytyväinen” En tiedä/ei vastausta QA15 Kuinka tyytyväinen tai et ole tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä? (%) Sosiaalidemografisessa analyysissä tyytyväisyys EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä on korkeampi vastaajilla, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana (64 prosenttia) kuin 16–19-vuotiaana (54 prosenttia) tai vähintään 15-vuotiaina (51 prosenttia). Yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien keskuudessa tyytyväisyys on korkeinta johtajien (66 %), opiskelijoiden (63 %) ja muiden valkokaulustyöntekijöiden (62 %) keskuudessa, kun taas kotitalouksissa se on alhaisinta (48 %).

Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, ovat myös todennäköisemmin tyytyväisiä (62 %) kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (41 %). Nuoremmat vastaajat ovat hieman todennäköisemmin tyytyväisiä kuin vanhemmat vastaajat (62 prosenttia 15–24-vuotiaista ja 56 prosenttia yli 55-vuotiaista).

Tyytyväisyys EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön on suurempi niiden vastaajien keskuudessa, joiden kokonaiskuva on myönteinen (77 prosenttia, kun vastaava osuus on 19 prosenttia).

Jälleen kerran asenteet liittyvät läheisesti EU:n Ukrainalle antaman tuen yleiseen hyväksyntätasoon. Niistä, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle, 72 prosenttia on tyytyväisiä EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön, kun taas 14 prosenttia niistä, jotka eivät hyväksy EU:n tukea Ukrainalle. Niistä, jotka ovat tyytyväisiä jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön, 68 prosenttia haluaa Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin.

QA15 Kuinka tyytyväinen tai et ole tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön Ukrainan sodan seurausten käsittelyssä? (% – EU)

Yhteensä ”tyydyttävä”	Yhteensä ”Ei tyytyväinen”	En tiedä/ei vastausta
EU27-MAAT	58	37	5
Ikä
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Koulutus (loppu)
15—	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Opiskelee edelleen	63	30	7
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	55	42	3
Johtajat	66	31	3
Muut valkoiset kaulukset	62	35	3
Manuaaliset työntekijät	54	42	4
Talohenkilöt	48	43	9
Työttömät	53	39	8
Eläkkeellä	56	38	6
Opiskelijat	63	30	7
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	41	52	7
Aika ajoin	55	41	4
Lähes koskaan/ei koskaan	62	33	5
Euroopan parlamentin rooli
Tärkeämpi	68	30	2
Vähemmän tärkeä	40	56	4
Ei muutoksia	62	29	9
EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen
Hyväksy	72	24	4
Paheksutaan	14	83	3

3.3 Vähän luottamus siihen, että elämä jatkuu muuttumattomana

Vain kolmannes (33 %) kansalaisista luottaa siihen, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana Ukrainan sodan ja sen mahdollisten seurausten seurauksena (-4 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2022). Vain 4 % (ei muutosta) on ”erittäin varma” siitä, että näin on. Enemmistö (65 %, + 4 prosenttiyksikköä) sanoo, että he eivät ole varmoja siitä, että näin on, sillä 22 % ei ole lainkaan luottavainen (+ 4 prosenttiyksikköä).

(Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) Ei ollenkaan luottavainen 22 (+ 4) Ei kovin luottavainen 43 (=) En tiedä 2 (=) Erittäin luottavainen 4 (=) Melko luottavainen 29 (-4) QA12 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana? (% – EU27) Irlanti (50 %) on ainoa EU:n jäsenvaltio, jossa suurin osa vastaajista luottaa siihen, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana Ukrainan sodan ja sen mahdollisten seurausten vuoksi, vaikka Maltassa yhtä suuret osuudet ovat luottavaisia eivätkä luottavaisia (molemmat 48 %).

Taajuuksien toisessa päässä vain 10 prosenttia Kreikassa, 16 prosenttia Slovakiassa ja 17 prosenttia sekä Kyproksessa että Liettuassa uskovat, että heidän elämänsä säilyy ennallaan.

Euroopan itäosien vastaajat eivät yleensä ole yhtä varmoja siitä, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana Ukrainan sodan ja sen mahdollisten seurausten seurauksena. Tämä koskee erityisesti joitakin maita, jotka rajoittuvat Ukrainaan tai Venäjään, kuten Baltian maita Viroon, Latviaan ja Liettuaan.

Kartta Legenda QA12 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana? (% – yhteensä ”Ei luottavainen”) Huhti-toukokuusta 2022 lähtien luottamus elämän säilymiseen ennallaan on lisääntynyt neljässä EU:n jäsenvaltiossa: Bulgaria (30 %, + 5 prosenttiyksikköä), Tšekki (21 %, + 4 prosenttiyksikköä), Slovakia (16 %, + 4 prosenttiyksikköä) ja Kroatia (36 %, + 3 prosenttiyksikköä). Optimismi on kuitenkin vähentynyt 12 maassa, erityisesti Tanskassa (45 %, -16 prosenttiyksikköä), Espanjassa (24 %, -11 prosenttiyksikköä), Saksassa (32 %, -8 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (33 %, -8 prosenttiyksikköä). 11 maassa ei ole tapahtunut muutosta tai lähes yhtään muutosta.

Näiden muutosten seurauksena negatiivinen näkemys on nyt hallitseva Tanskassa.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA12 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana? (% – yhteensä ”luottamus”) Kun tarkastellaan jäsenvaltioiden taloudellisen tilanteen ja kansalaisten luottamusta siihen, että heidän elämänsä säilyy muuttumattomana, ei ehkä ole yllättävää, että maissa, joissa BKT asukasta kohden on pienempi, heidän elämänsä saattaa muuttua. Esimerkiksi Kreikassa vain 10 prosenttia luottaa siihen, että heidän elämänsä pysyy samana, kun taas puolet irlantilaisista on myönteisiä, että heidän elämänsä ei muutu. Kuten alla olevasta kaaviosta käy ilmi, näitä kahta muuttujaa analysoitaessa havaitaan korrelaatio. Korrelaatiokerroin (0,49) osoittaa muuttujien välillä positiivisen ja tilastollisesti merkitsevän suhteen (p-arvo & 0,01).

Niiden kansalaisten prosenttiosuus, jotka ovat varmoja siitä, että eläminen jatkuu muuttumattomana BKT asukasta kohden ostovoimapariteettina* Eurostat – BKT asukasta kohden ostovoimastandardina (OVS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Tiedot viitattu 25. marraskuuta 2022] * Ostovoimastandardi (OVS) on artltiaalinen valuuttayksikkö, jota Eurostat käyttää maavertailuissa jäsenvaltioiden välisten hintatasoerojen poistamiseksi. QA12 BKT asukasta kohden ja luottamus siihen, että elämä jatkuu muuttumattomana

Sosiodemografisen analyysin tulokset osoittavat, että miehet ovat hieman naisia todennäköisemmin vakuuttuneita siitä, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana Ukrainan sodan ja sen mahdollisten seurausten seurauksena (36 % vs. 31 %). Tämä luottamus on todennäköisimmin 15–24-vuotiailla, erityisesti verrattuna yli 55-vuotiaisiin (40 % vs. 32 %).

Johtajat ja opiskelijat (molemmat 40 prosenttia) ovat todennäköisemmin luottavaisempia kuin muut yhteiskunnallis-ammatilliset ryhmät, erityisesti kotihenkilöt (25 prosenttia) ja työttömät vastaajat (26 prosenttia). Mitä vähemmän taloudellisia vaikeuksia vastaaja kokee, sitä todennäköisemmin he ovat vakuuttuneita siitä, että heidän elämänsä jatkuu muuttumattomana Ukrainan sodan seurauksena: Vähiten vaikeuksista kärsivistä 35 prosenttia on luottavaisia, kun taas 21 prosentilla on eniten taloudellisia vaikeuksia.

Vastaajat, jotka suhtautuvat myönteisesti EU:n toimiin Ukrainan tukemiseksi ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön, ovat vakuuttuneempia siitä, että heidän elämänsä jatkuu muuttumattomana. Esimerkiksi 40 prosenttia niistä, jotka ovat hyväksyneet EU:n toimet sodan alkamisen jälkeen, luottaa siihen, että heidän elämänsä jatkuu muuttumattomana, kun taas 18 prosenttia niistä, jotka eivät hyväksy näitä toimia.

Vastaajat, jotka uskovat, että viimeaikaiset tapahtumat, mukaan lukien Ukrainan sota, eivät vaikuta heidän elintasoonsa, ovat todennäköisemmin varmoja siitä, että heidän elämänsä jatkuu ennallaan (54 %) verrattuna niihin, joiden elintasoon ei ole vielä vaikuttanut, mutta jotka uskovat sen tapahtuvan ensi vuonna (38 %) ja niihin, joiden elintaso on jo kärsinyt (23 %).

QA12 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana? (% – EU)

Yhteensä ”Luottava”	Yhteensä ”Ei luottamusta”	En tiedä
EU27-MAAT	33	65	2
Sukupuoli
Mies	36	63	1
Nainen	31	67	2
Ikä
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	33	65	2
Johtajat	40	59	1
Muut valkoiset kaulukset	38	61	1
Manuaaliset työntekijät	31	68	1
Talohenkilöt	25	74	1
Työttömät	26	73	1
Eläkkeellä	31	67	2
Opiskelijat	40	57	3
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	21	78	1
Aika ajoin	34	65	1
Lähes koskaan/ei koskaan	35	63	2
EU:n Ukrainalle antaman tuen hyväksyminen
Hyväksy	40	59	1
Paheksutaan	18	81	1
Elintasosi on...
Jo vähennettiin	23	76	1
Ei vielä vähennetä, mutta tulee olemaan	38	61	1
Ei muuttunut/lisääntynyt	54	45	1

Kaiken kaikkiaan selvä enemmistö kansalaisista, jotka hyväksyvät EU:n toimet ja tuen Ukrainalle, haluaa Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin (62 prosenttia niistä, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle ja 62 prosenttia niistä, jotka hyväksyvät tiettyjä EU:n toimia). Enemmistö haluaisi myös, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi rooli (51 prosenttia) niiden keskuudessa, jotka uskovat, että heidän elämänsä muuttuu.

Euroopan parlamentin vähemmän tärkeä rooli Euroopan parlamentin tärkeämpi rooli Ne, jotka hyväksyvät EU:n tuen Ukrainalle Ne, jotka hyväksyvät EU:n toimet Ukrainan tukemiseksi Ne, jotka eivät ole varmoja, että heidän elämänsä pysyy muuttumattomana QA4 Ottaen huomioon Venäjän hyökkäyksen Ukrainan kansalaisiin haluaa Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin Base = QA13 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana? Base = QA14 Katsotaan nyt tarkemmin Euroopan unionin eri toimia Ukrainan tukemiseksi sodan alkamisen jälkeen, kuten Venäjän hallituksen vastaisia pakotteita tai taloudellista, sotilaallista tai humanitaarista tukea: hyväksyttekö vai ettekö hyväksy näitä toimia? Base = QA12 Ajattelemalla Ukrainan sotaa ja sen mahdollisia seurauksia elämääsi, kuinka luottavainen sinusta tuntuu, että elämäsi jatkuu muuttumattomana?

IV. EU JA EUROOPAN PARLAMENTTI KANSALAISTEN SILMISSÄ

Tässä luvussa keskitytään kansalaisten käsityksiin ja Euroopan parlamentista. Se aloittaa tarkastelemalla käsityksiä Euroopan parlamentin roolista, perusarvoista ja ensisijaisista tavoitteista, joita sen olisi puolustettava, sekä siitä, millainen imago sillä on kansalaisten keskuudessa. Luvun toisella puoliskolla keskitytään käsityksiin ja EU:n jäsenyyden merkitykseen ja sen tuomiin hyötyihin.

Huhti-toukokuussa 2022 tehty edellinen kysely osoitti Euroopan parlamentin ja EU:n imagoa ennätyksellisen korkealla tasolla. Vaikka nämä erittäin korkeat tasot eivät ole pysyneet voimassa nykyisessä tutkimuksessaan, pitkän aikavälin tilanne on edelleen myönteinen, ja asenteet ovat pysyneet viime vuoden rohkaisevilla tasoilla huolimatta Ukrainan sodan haasteista, covid-19-pandemiasta ja elinkustannusten noususta.

Eurooppalaisen selviytymiskyvyn ja yhtenäisyyden merkkinä eurooppalaiset pitävät yhteisten eurooppalaisten arvojen, kuten demokratian, puolustamista ensisijaisena tavoitteena ihmisoikeuksien, sanan- ja ajatuksenvapauden sekä oikeusvaltion kaltaisten arvojen ohella. Poliittisten painopisteiden osalta kansalaiset haluavat, että Euroopan parlamentti keskittyy köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan, kansanterveyteen sekä talouteen ja työpaikkojen luomiseen.

Lähes kolme neljäsosaa eurooppalaisista sanoo maansa hyötyneen EU:n jäsenyydestä, joka on vakaa indikaattori, joka tukee merkkejä EU:n väestön yleisestä selviytymiskyvystä. Tärkein syy siihen, miksi heidän maansa on hyötynyt EU:n EU-jäsenyydestä, on EU:n panos rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen, tulos on kasvanut merkittävästi loka-marraskuusta 2021 lähtien. Muista syistä, jotka on esitetty EU-maiden välisen yhteistyön hyödyksi ja EU:n panokselle maan talouskasvuun, erottuvat toisistaan.

4.1 Euroopan parlamentin rooli ja käsitys

Tässä osiossa keskitytään Euroopan parlamentin imagoon kansalaisten keskuudessa, sen tulevaan rooliin ja siihen, miten kansalaiset suhtautuvat sen painopisteisiin ja keskeisiin arvoihin. Euroopan parlamentin imago on pysynyt korkeana, ja sen roolin vahvistamista vaaditaan voimakkaasti. Lisäksi Euroopan parlamentti tukee laajalti demokratian kaltaisten arvojen puolustamista ja köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kaltaisten kysymysten priorisointia, ja nämä arvot ja painopisteet ovat pysyneet vakaina Euroopan kohtaamista haasteista huolimatta.

Euroopan parlamentin olisi puolustettava demokratiaa ensisijaisena asiana. Tämä on edelleen kansalaisten ykkösarvo (36 %, -2 prosenttiyksikköä huhti-toukokuussa 2022). Vähintään joka viides katsoo, että Euroopan parlamentin olisi asetettava etusijalle ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti (29 prosenttia, + 2 prosenttiyksikköä), sanan- ja ajatuksenvapaus (28 prosenttia, + 1 prosenttiyksikköä), oikeusvaltioperiaate (24 prosenttia, + 2 prosenttiyksikköä), EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välinen solidaarisuus (23 prosenttia, + 3 prosenttiyksikköä) sekä naisten ja miesten tasa-arvo (21 prosenttia, -2 prosenttiyksikköä). Alle joka viides vastaajista mainitsee kaikki muut arvot.

Tulokset ovat pysyneet johdonmukaisina huhti-toukokuussa 2022. Vain kahdessa kohdassa näkyy yli kahden prosenttiyksikön muutos: EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välinen solidaarisuus (23 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa (17 %, + 3 prosenttiyksikköä).

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 Demokratia Ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti Sananvapaus ja ajatuksenvapaus Oikeusvaltioperiaate EU:n jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välinen solidaarisuus Naisten ja miesten tasa-arvo Suvaitsevaisuus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen yhteiskunnassa Ihmisarvo, mukaan lukien kuolemanrangaistuksen, kidutuksen tai orjuuden kieltäminen Kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa Vapaa liikkuvuus Syrjinnän torjuminen ja vähemmistöjen suojelu EU:n ja maailman köyhien maiden välinen solidaarisuus Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus Oikeus hakea turvapaikkaa vainolta Muu (Spontaneous) Ei mitään (Spontaneous) Kieltäytyminen (Spontaneous) En tiedä QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU27) Verrattuna syksyn 2021 tuloksiin, jotka on kerätty ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan, voidaan kuitenkin havaita joitakin merkittäviä nousuja. Demokratia, EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välinen solidaarisuus sekä ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti ovat lisääntyneet neljä prosenttiyksikköä, kun taas myös kansallisten identiteettien ja kulttuurien kunnioittaminen (+ 3 prosenttiyksikköä) ja oikeusvaltioperiaate (+ 2 prosenttiyksikköä) ovat lisääntyneet. Useimmat jäljellä olevat arvot, joita Euroopan parlamentti puolustaa ensisijaisena asiana, ovat pysyneet hyvin vakaina ennen Venäjän hyökkäystä, ja ainoa miesten ja naisten tasa-arvon lasku (-3 prosenttiyksikköä).

Ihmisarvo, mukaan lukien kuolemanrangaistuksen, kidutuksen tai orjuuden kieltäminen; 17 % Vapaa liikkuvuus 16 % Suvaitsevaisuus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen yhteiskunnassa: 16 % Syrjinnäntorjunta ja vähemmistöjen suojelu: 14 % Kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa: 14 % Demokratia: 36 % Ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti: 29 % Sananvapaus ja ajatuksenvapaus: 29 % Oikeusvaltioperiaate: 24 % EU:n jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välinensolidaarisuus: 23 % Naisten ja miestentasa-arvo: 21 % Kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa: 17 % Suvaitsevaisuus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen yhteiskunnassa: 17 % Ihmisarvo, mukaan lukien kuolemanrangaistuksen, kidutuksen tai orjuuden kieltäminen: l7 % Vapaa liikkuvuus: L5 % Syrjinnäntorjunta ja vähemmistöjen suojelu: 14 % EU:n ja maailman köyhien maiden välinensolidaarisuus: 13 % Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus: 8 % Oikeus hakea turvapaikkaa vainolta: 5 % QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) 13 maassa vastaajat katsovat, että Euroopan parlamentin olisi puolustettava demokratiaa ensisijaisena asiana. Ihmisoikeuksien suojelua pidetään ensisijaisena (tai yhteisenä prioriteettina) yhdeksässä maassa. Sananvapaus ja mielipiteenvapaus ovat mainituin (tai suurin yhteinen) arvo neljässä jäsenvaltiossa. Oikeusvaltioperiaate sijoittuu Slovenian ja Bulgarian yhteiselle huipulle.

Vapaa liikkuvuus on suurin yhteinen vastaus Bulgariassa, kun taas Ranska (41 %) on ainoa maa, jossa miesten ja naisten tasa-arvo on eniten mainittu. EU:n jäsenvaltioiden kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen on Virossa yhteisesti korkeinta.

Demokratia Kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa Vapaa liikkuvuus Naisten ja miesten tasa-arvo Demokratia Oikeusvaltioperiaate Sananvapaus ja ajatuksenvapaus QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – eniten mainittu vastaus maittain) Demokratia sijoittuu kolmeen korkeimpaan arvoon 21 maassa. Osuudet, joissa se mainitaan, vaihtelevat kuitenkin huomattavasti: Ruotsin 51 prosentista, Saksan 48 prosentista ja Suomessa 45 prosentista Kroatian ja Slovakian 20 prosenttiin.

Ihmisoikeuksien suojelun puolustaminen ja maailmanlaajuisesti sijoittuu kolmeen kärkeen 22 maassa. Tämä arvo on yleisimmin mainittu Ruotsissa (49 %), Kyproksessa (44 %) ja Alankomaissa (42 %) ja vähiten Italiassa (21 %) ja Bulgariassa (23 %).

Sananvapaus ja mielipiteenvapaus sijoittuvat kolmen parhaan joukkoon 13 maassa. Maininnat vaihtelevat 34 prosentista Ranskassa, 33 prosentista Tšekissä ja 32 prosentista Itävallassa 15 prosenttiin sekä Bulgariassa että Portugalissa.

Bulgariassa (37 prosenttia) ja Sloveniassa (31 prosenttia) oikeusvaltioperiaate on puolustuksen tärkein yhteinen prioriteettiarvo, mutta se mainitaan laajalti myös Kreikassa (38 prosenttia) ja Kyproksessa (37 prosenttia). Sitä vastoin 12 prosenttia Ranskassa ja 15 prosenttia sekä Liettuassa että Portugalissa pitää tätä ensisijaisena tavoitteena.

Vastaajat Kreikassa (39 prosenttia), Bulgariassa (34 prosenttia), Tšekissä (32 prosenttia) ja Portugalissa (31 prosenttia) ovat sitä mieltä, että EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välistä solidaarisuutta olisi puolustettava ensisijaisesti, ja tämä arvo mainitaan kussakin maassa vähintään 15 prosentilla.

Miesten ja naisten tasa- arvo on Ranskan vastaajien eniten mainittu arvo (39 %) ja mainitaan myös Espanjassa 31 % ja Belgiassa 30 %. Sitä vastoin 9 prosenttia Kreikassa ja Latviassa pitää tätä ensisijaisena tavoitteena.

Lisäksi vapaa liikkuvuus valitaan Bulgariassa (37 prosenttia) todennäköisemmin ensisijaiseksi tavoitteeksi kuin muissa maissa. Osuudet, joiden mukaan kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa on erityisen korkea Virossa (31 %) ja Bulgariassa (30 %).

QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (%)

EU27-MAAT	OLE	BG	SUOMI	SUOMI	DE	EE	IE	SUOMI	SUOMI	FR	HR	SE	CY	LV	SUOMI	LU	SUOMI	MT	NL	A)	PL	PT	RO	SI	SUOMI	FI	SE
Demokratia	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Sananvapaus ja ajatuksenvapaus	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Oikeusvaltioperiaate	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
EU:n jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välinen solidaarisuus	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Naisten ja miesten tasa-arvo	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Suvaitsevaisuus ja monimuotoisuuden kunnioittaminen yhteiskunnassa	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Ihmisarvo, mukaan lukien kuolemanrangaistuksen, kidutuksen tai orjuuden kieltäminen	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Kansallisten identiteettien, kulttuurien ja perinteiden kunnioittaminen EU:n jäsenvaltioissa	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Vapaa liikkuvuus	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Syrjinnän torjunta ja vähemmistöjen suojelu	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
EU:n ja maailman köyhien maiden välinen solidaarisuus	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Uskonnon- ja vakaumuksenvapaus	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Oikeus hakea turvapaikkaa vainolta	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
En tiedä	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Huhti-toukokuuhun 2022 verrattuna demokratian puolustamisen priorisointi on tullut tärkeämmäksi vastaajille neljässä maassa: Malta (35 %, + 8 prosenttiyksikköä), Unkari (41 %, + 4 prosenttiyksikköä), Tšekki (42 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja Puola (32 %, + 3 prosenttiyksikköä). Sitä vastoin demokratian priorisointi mainitaan vähemmän yhdeksässä jäsenvaltiossa, erityisesti Belgiassa (29 %, -8 prosenttiyksikköä), Alankomaissa (36 %, -8 prosenttiyksikköä), Sloveniassa (23 %, -7 prosenttiyksikköä) ja Ruotsissa (51 %, -7 prosenttiyksikköä). Muissa 14 maassa ei ole tapahtunut muutoksia.

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – demokratia) Sosiodemografisessa analyysissä keskitytään kuuteen suurimpaan arvoon, joiden puolustaminen on kansalaisten mielestä asetettava etusijalle. Se osoittaa, että miehet ovat naisia todennäköisemmin sitä mieltä, että painopisteisiin olisi kuuluttava demokratia (39 % vs. 34 %) ja oikeusvaltioperiaate (27 % vs. 20 %), mutta miesten ja naisten tasa-arvo (16 % vs. 26 %). 15–24-vuotiaat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että etusijalle olisi asetettava sanan- ja ajatuksenvapaus (31 prosenttia) sekä miesten ja naisten tasa-arvo (26 prosenttia), mutta he mainitsevat epätodennäköisimmin demokratian (27 prosenttia), jäsenvaltioiden ja alueiden välisen solidaarisuuden (19 prosenttia) tai oikeusvaltioperiaatteen (18 prosenttia).

Vastaajat, jotka ovat päättäneet koulutuksensa 20-vuotiaana tai vanhempina, ajattelevat todennäköisemmin ihmisoikeuksien suojelun ja maailmanlaajuisesti olevan arvo, jota Euroopan parlamentti puolustaa ensisijaisena tavoitteenaan (33 prosenttia) verrattuna niihin, jotka lopettivat koulutuksensa ollessaan 15-vuotiaita tai nuorempia (23 prosenttia).

Vastaajat, jotka pitävät maansa EU-jäsenyyttä hyvänä asiana, ovat todennäköisempiä kuin ne, jotka pitävät huonona asiana sanoa, että Euroopan parlamentin olisi asetettava etusijalle solidaarisuus EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välillä (27 prosenttia vs. 14 prosenttia). Eroja on myös demokratiassa (39 % hyvä asia, 27 % huono asia) ja ihmisoikeuksien suojelussa ja muualla maailmassa (31 % vs. 24 %).

Vastaajat, joilla on myönteinen kuva Euroopan parlamentista, ovat todennäköisempiä kuin ne, joilla on kielteinen mielikuva siitä, että etusijalle olisi asetettava demokratia (41 prosenttia vs. 31 prosenttia) ja yhteisvastuu EU:n jäsenvaltioiden ja sen alueiden välillä (29 prosenttia vs. 17 prosenttia). Ne, joilla on negatiivinen imago (34 %), pitävät kuitenkin sanan- ja ajatuksenvapautta todennäköisemmin ensisijaisina kuin ne, joilla on positiivinen mielikuva (24 %).

QA5ab Mitkä seuraavista arvoista Euroopan parlamentin olisi mielestäsi ensisijaisesti puolustettava? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU)

Naisten ja miesten tasa-arvo	EU:n jäsenvaltioiden ja niiden alueiden välinen solidaarisuus	Ihmisoikeuksien suojelu ja maailmanlaajuisesti	Sananvapaus ja ajatuksenvapaus	Demokratia	Oikeusvaltioperiaate
EU27-MAAT	21	23	29	28	36	24
Sukupuoli
Mies	16	25	27	30	39	27
Nainen	26	22	30	26	34	20
Ikä
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Koulutus (loppu)
15—	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Opiskelee edelleen	24	18	32	31	28	18
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	19	29	31	24	41	27
Neutraali	23	22	28	29	34	22
Negatiivista	20	17	26	34	31	24
Mielipide maan EU-jäsenyydestä
Hyvä asia	21	27	31	26	39	25
Huono asia	20	14	24	33	27	21
Ei hyvä eikä huono asia	22	20	26	32	32	22

Kansalaiset katsovat, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan (37 prosenttia, -1 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2022) olisi oltava Euroopan parlamentin ensisijainen painopiste, jonka jälkeen sen olisi puututtava kansanterveyteen (34 prosenttia, -1 prosenttiyksikköä), ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin (31 prosenttia, ei muutosta) ja talouden tukemiseen ja uusien työpaikkojen luomiseen (31 prosenttia, + 1 prosenttiyksikköä). Vähintään joka viides katsoo, että etusijalle olisi asetettava demokratia ja oikeusvaltio (27 prosenttia, -5 prosenttiyksikköä), Euroopan tulevaisuus (27 prosenttia, -2 prosenttiyksikköä), EU:n puolustus ja turvallisuus, mukaan lukien EU:n ulkorajojen suojelu (24 prosenttia, -3 prosenttiyksikköä) sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta (20 prosenttia, ei muutosta).

Ainoa merkittävä muutos huhti-toukokuun 2022 jälkeen on sen osuuden pieneneminen, jossa demokratia ja oikeusvaltio mainitaan ensisijaisena arvona (27 %, -5 prosenttiyksikköä).

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta Kansanterveys Ilmastonmuutoksen vastaiset toimet Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen Euroopan tulevaisuus Demokratia ja oikeusvaltioperiaate EU:n puolustus ja turvallisuus, mukaan lukien EU:n ulkorajojen suojelu Terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta EU:n riippumattomuus teollisuudessa ja energia-alalla Humanitaarinen apu ja kehitysapu Kuluttajan oikeudet Maatalouspolitiikka Sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja monimuotoisuus Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat Euroopan talouden ja yhteiskunnan digitalisointi Muu (Spontaneous) Ei mitään (Spontaneous) En tiedä QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – EU27) On myös mielenkiintoista verrata kansalaisten prioriteetteja ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan vain kolmen kuukauden sodan jälkeiseen tilanteeseen ja nykyiseen näkemykseen yhdeksän kuukauden kuluttua konfliktin puhkeamisesta: Kansanterveyden ongelma on jatkuvasti vähentynyt vuoden takaiseen verrattuna. Vaikka köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on myös laskusuunnassa, talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen ovat lisääntyneet kansalaisten ensisijaisena tavoitteena.

Kaiken kaikkiaan useimpien prioriteettien asema on muuttunut merkittävästi sodan puhkeamisen jälkeen, mutta nyt se on palannut jonkin verran sotaa edeltäneelle tasolle. Tämä koskee Euroopan tulevaisuutta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta sekä EU:n puolustusta ja turvallisuutta.

Muut prioriteetit kasvoivat merkittävästi tai laskivat suosiota hyökkäyksen alussa, ja ne ovat pysyneet samalla tasolla siitä lähtien. Tähän kuuluvat ilmastonmuutoksen torjunta (-9 prosenttiyksikköä, sitten vakaa), terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta (-3 prosenttiyksikköä, sitten vakaa) sekä EU:n autonomia teollisuuden ja energian alalla (+ 6 prosenttiyksikköä ja sitten vakaa).

Ilmastonmuutoksen torjunta: 39 % Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen: 32 % Demokratia ja oikeusvaltioperiaate: 25 % Euroopan tulevaisuus: 24 % Marraskuu 2021 Toukokuu 2022 Marraskuu 2022 Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta: 37 % Kansanterveys: 34 % Ilmastonmuutoksen torjunta: 31 % Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen: 31 % Euroopan tulevaisuus: 27 % Demokratia ja oikeusvaltioperiaate: 27 % EU:n puolustus ja turvallisuus, mukaan lukien EU:n ulkorajojen suojelu: 24 % Terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta: 20 % EU:n riippumattomuus teollisuudessa ja energia-alalla: 17 % QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – EU27) Euroopan parlamentinensisijaiset aiheet vaihtelevat huomattavasti eri puolilla EU:ta. Seitsemässä maassa useimmat vastaajat haluavat asettaa etusijalle köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan. Viidessä maassa suurin osa vastaajista haluaa asettaa kansanterveyden etusijalle. Ilmastonmuutoksen torjunta on ensisijainen tavoite kuudessa maassa, kun taas viidessä jäsenvaltiossa ensisijaisena tavoitteena on talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen (korkeampi kuin huhti-toukokuussa 2022, jossa se oli etusijalla vain Kreikassa).

Saksassa ja Suomessa etusijalla ovat demokratia ja oikeusvaltio, kun taas Puolassa EU:n puolustus ja turvallisuus ovat etusijalla. Tšekissä etusijalla on EU:n autonomia teollisuuden ja energian alalla.

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on yksi kolmesta eniten mainitusta aiheesta 21 maassa, ja osuus vaihtelee Portugalin 59 prosentista, Kreikan 58 prosentista ja Liettuasta 50 prosenttiin Maltassa, 26 prosenttiin Suomessa ja 27 prosenttiin Virossa.

Kansanterveys sijoittuu kolmen tärkeimmän aiheen joukkoon 17 maassa. Se mainitaan useimmiten Kyproksessa (53 %), Espanjassa (49 %), Portugalissa ja Kreikassa (molemmat 44 %), mutta vähemmän kuin joka viides Saksassa, Ruotsissa (molemmat 17 %) ja Tšekissä (18 %).

Ilmastonmuutoksen vastaisia toimia mainitsevien vastaajien osuus on suurin Ruotsissa (55 %), Alankomaissa (52 %) ja Tanskassa (47 %) ja pienin Latviassa (9 %), Virossa ja Bulgariassa (molemmissa 10 %).

Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen on ensisijainen aihe: Kreikassa 55 prosenttia, Portugalissa 49 prosenttia ja Liettuassa 48 prosenttia, Alankomaissa 15 prosenttia, Ruotsissa 16 prosenttia ja Tanskassa 18 prosenttia.

Suomessa (42 %) ja Saksassa (41 %) demokratia ja oikeusvaltio ovat Euroopan parlamentin ensisijainen aihe. Myös Ruotsissa 44 prosenttia mainitaan, kun taas Portugalissa (12 prosenttia) ja Liettuassa (13 prosenttia) vastaajat valitsevat tämän epätodennäköisimmin.

Euroopan tulevaisuus mainitaan useimmiten Tšekissä (38 %), Saksassa (36 %) ja Suomessa (35 %). Asteikon toisessa päässä se mainitaan Kyproksessa 12 prosenttia ja Portugalissa 17 prosenttia.

Niiden vastaajien osuus, jotka pitävät ensisijaisena aiheena EU:n puolustus ja turvallisuus, vaihtelee 44 prosentista Liettuassa, 42 prosentista Tšekissä ja 40 prosentista Suomessa 11 prosenttiin Portugalissa ja 12 prosenttiin Ranskassa.

EU:n autonomiaa teollisuuden ja energian alalla pidetään Tšekissä ensisijaisena painopisteenä (49 %), ja se valitaan 30 prosentilla Virossa.

Mitkään muut aiheet eivät ole missään maassa etusijalla. On kuitenkin syytä huomata, että Ruotsissa (38 %) vastaajat mainitsevat paljon todennäköisemmin kuin muissa maissa terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan, kun taas Maltan vastaajat asettavat todennäköisimmin etusijalle kuluttajien oikeudet (34 %). Slovakiassa vastaajia on todennäköisempää asettaa maatalouspolitiikka etusijalle (30 prosenttia) kuin muissa maissa, kun taas suuri osa Ruotsissa mainitsee sukupuolten tasa-arvon, osallisuuden ja monimuotoisuuden (32 prosenttia). Maahanmuutto- ja turvapaikka-asiat valitaan Kyproksessa paljon useammin (32 %) kuin muissa maissa.

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta Kansanterveys Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen EU:n puolustus ja turvallisuus, mukaan lukien EU:n ulkorajojen suojelu Ilmastonmuutoksen vastaiset toimet EU:n autonomia teollisuuden ja energian alalla Demokratia ja oikeusvaltioperiaate QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – eniten mainittu vastaus maittain)

13 maassa vastaajien mielestä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen on nyt epätodennäköisempää kuin huhti-toukokuussa 2022. Eniten laskua on havaittavissa Kroatiassa (40 %, -8 prosenttiyksikköä), Portugalissa (59 %, -7 prosenttiyksikköä), Itävallassa (33 %, -7 prosenttiyksikköä) ja Maltassa (25 %, -7 prosenttiyksikköä). Kasvua on tapahtunut kolmessa maassa: Ruotsi (40 %, + 8 prosenttiyksikköä), Puola (28 %, + 4 prosenttiyksikköä) ja Tšekki (28 %, + 4 prosenttiyksikköä). Luvut pysyvät muuttumattomina 11 maassa.

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta) 14 jäsenvaltiossa vastaajilla on nyt vähemmän todennäköistä, että kansanterveyttä olisi käsiteltävä ensisijaisesti kuin huhti-toukokuussa 2022. Suurimmat vähennykset ovat Luxemburgissa (25 %, -12 prosenttiyksikköä), Portugalissa (44 %, -9 prosenttiyksikköä) ja Kreikassa (44 %, -8 prosenttiyksikköä). Maininnat kansanterveydestä ovat hieman lisääntyneet Tanskassa (21 %, + 3 prosenttiyksikköä), ja ne ovat pysyneet muuttumattomina muissa 12 maassa.

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – kansanterveys) Sosiodemografinen analyysi keskittyy vastaajien määrittelemiin kahdeksaan ensisijaiseen painopisteeseen ja osoittaa, että jotkin suurimmista eroista perustuvat koulutustasoon. Mitä kauemmin vastaaja pysyi koulutuksessa, sitä todennäköisempää on, että Euroopan parlamentin olisi asetettava etusijalle demokratia ja oikeusvaltio, ilmastonmuutoksen vastaiset toimet, Euroopan tulevaisuus ja EU:n puolustus ja turvallisuus, ja mitä epätodennäköisempää on, että painopisteenä olisi oltava kansanterveys tai köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta.

Vastaava malli on nähtävissä vastaajien taloudellisen tilanteen suhteen. Mitä vähemmän taloudelliset vaikeudet ovat, sitä todennäköisemmin he asettavat etusijalle demokratian ja oikeusvaltion, ilmastonmuutoksen vastaiset toimet, Euroopan tulevaisuuden ja EU:n puolustuksen ja turvallisuuden, ja mitä vähemmän he sanovat, että ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen tai talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen. Ne, jotka ovat enemmän huolissaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä ja elinkustannuksista, haluavat todennäköisemmin Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin.

Analyysi osoittaa myös, että naiset ovat miehiä todennäköisemmin sitä mieltä, että Euroopan parlamentin olisi asetettava etusijalle köyhyyden ja sosiaalisen osallisuuden torjunta (40 % vs. 34 %) ja kansanterveys (37 % vs. 30 %). Miehet haluavat naisia todennäköisemmin asettaa demokratian ja oikeusvaltion etusijalle (29 % vs. 24 %).

Suurimmat ikäerot ovat se, että nuoremmat vastaajat mainitsevat todennäköisemmin ilmastonmuutoksen vastaiset toimet kuin vanhemmat ikäryhmät, kun taas ikääntyneet vastaajat mainitsevat todennäköisemmin kansanterveyden, EU:n puolustuksen ja turvallisuuden sekä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan.

Vastaajat, jotka pitävät maansa EU-jäsenyyttä hyvänä asiana, toivovat todennäköisemmin, että ilmastonmuutoksen vastaisia toimia käsitellään ensisijaisena tavoitteena (37 prosenttia ja 18 prosenttia niistä, jotka pitävät EU:n jäsenyyttä huonona asiana), ja sama näkyy Euroopan tulevaisuuden kannalta (31 prosenttia vs. 18 prosenttia). Ne, jotka pitävät EU-jäsenyyttä huonona asiana, mainitsevat useammin terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan (24 % vs. 18 % niistä, jotka pitävät sitä hyvänä asiana).

Vastaajat, joilla on myönteinen näkemys Euroopan parlamentista, ovat todennäköisempiä kuin ne, joilla on kielteinen näkemys siitä, että parlamentin olisi asetettava etusijalle demokratia ja oikeusvaltio (31 prosenttia vs. 23 prosenttia), ilmastonmuutoksen vastaiset toimet (38 prosenttia vs. 22 prosenttia) ja Euroopan tulevaisuus (32 prosenttia vs. 22 prosenttia). Ne, jotka asettavat demokratian ja oikeusvaltion etusijalle, haluavat myös todennäköisemmin Euroopan parlamentilta tärkeämmän roolin.

QA6ab Mitkä seuraavista aiheista haluaisitte käsitellä ensisijaisesti Euroopan parlamenttia? Ensin? Entä sitten? (Enintään 4 vastausta) (% – EU)

Kansanterveys	Ilmastonmuutoksen vastaiset toimet	Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta	Talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen	Euroopan tulevaisuus	Terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta	Demokratia ja oikeusvaltioperiaate	EU:n puolustus ja turvallisuus, mukaan lukien EU:n ulkorajojen suojelu
EU27-MAAT	34	31	37	31	27	20	27	24
Sukupuoli
Mies	30	31	34	31	29	19	29	25
Nainen	37	32	40	30	26	20	24	22
Ikä
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Koulutus (loppu)
15—	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Opiskelee edelleen	29	43	37	30	30	14	26	17
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	36	21	46	35	19	20	22	17
Aika ajoin	37	27	39	35	26	18	23	20
Lähes koskaan/ei koskaan	31	35	34	28	29	20	29	26
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutraali	36	30	37	31	26	20	25	22
Negatiivista	34	22	39	29	22	23	23	22
Mielipide maan EU-jäsenyydestä
Hyvä asia	31	37	37	31	31	18	29	26
Huono asia	31	18	34	29	18	24	22	20
Ei hyvä eikä huono asia	39	25	37	32	23	21	23	21
Euroopan parlamentin rooli
Tärkeämpi	33	35	37	31	30	19	29	23
Vähemmän tärkeä	32	24	35	31	24	22	25	24
Ei muutoksia	34	32	38	35	27	21	24	28

Kansalaiset saavat kaksi kertaa todennäköisemmin myönteisen kuvan Euroopan parlamentista kuin negatiivisen kuvan. Yli kolmannes kansalaisista (36 prosenttia, -3 prosenttiyksikköä huhti-toukokuun 2022 jälkeen) suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamenttiin. Vähemmän kuin joka viides (17 %, + 1 prosenttiyksikköä) on negatiivinen, kun taas 45 % (+ 2 prosenttiyksikköä) sanoo kuvan olevan neutraali.

Edellisen tutkimuksen jälkeen tapahtuneet muutokset ovat kääntäneet positiivisen muutoksen marras-joulukuussa 2021 huhti-toukokuussa 2022, minkä vuoksi tilanne on nyt samanlainen kuin vuosi sitten. Pidemmällä aikavälillä ero positiivisen kuvan ja negatiivisen kuvan (nykyisin + 19 pistettä) välillä on suurempi kuin useimpien viimeisten kymmenen vuoden aikana.

Marraskuu 2011 EB76.3 Marras-joulukuu 2012 EB78.2 Kesäkuu 2013 EB79.5 Marras-joulukuu 2014 EB82.4 Syyskuu 2015 EB84.1 Syys-lokakuu 2016 EB86.1 Syys-lokakuu 2017 EB88.1 Huhtikuuta 2018 EB89.2 Syyskuu 2018 EB90.1 Lokakuu 2019 EB92.2 Marras-joulukuu 2020 EB94.2 Marras-joulukuu 2021 EB96.2 Huhti-toukokuu 2022 EB97.3 Loka-marraskuu 2022 EB98.1 Yhteensä ”positiivinen” Neutraali Yhteensä ”negatiivinen” En tiedä QA3 Onko teillä yleisesti ottaen erittäin myönteinen, melko positiivinen, neutraali, melko kielteinen tai erittäin kielteinen kuva Euroopan parlamentista? (% – EU) 25 jäsenvaltiossa Euroopan parlamentin myönteinen näkemys on laajempi kuin kielteinen näkemys. Myönteiset näkymät ovat Maltalla (62 %), Irlannissa (58 %), Ruotsissa (53 %), Luxemburgissa, Tanskassa ja Portugalissa (kaikki 51 %). Vain kahdessa maassa vastaajilla on todennäköisemmin kielteinen näkemys kuin myönteinen näkemys: Ranska (26 % negatiivinen vs. 22 % positiivinen) ja Kreikka (28 % vs. 27 %).

Kaiken kaikkiaan neutraali näkemys on hallitseva 17 maassa, kun taas myönteinen kuva on yleisin vastaus kahdeksassa maassa. Italiassa ja Alankomaissa mielipiteet jakautuvat (sama osuus myönteisistä ja neutraaleista vastauksista).

Yhteensä ”positiivinen” Neutraali Yhteensä ”negatiivinen” En tiedä QA3 Onko teillä yleisesti ottaen erittäin myönteinen, melko positiivinen, neutraali, melko kielteinen tai erittäin kielteinen kuva Euroopan parlamentista? (%)

Viidessä maassa vastaajilla on nyt todennäköisemmin myönteinen kuva Euroopan parlamentista kuin marras-joulukuussa 2021. Ruotsissa kasvu on suurinta (53 %, + 12 prosenttiyksikköä). Positiivisen imagon osuus on pienentynyt 12 maassa, erityisesti Puolassa (39 %, -12 prosenttiyksikköä), ja se on pysynyt vakaana muissa kymmenessä maassa.

Näiden muutosten seurauksena myönteinen näkemys on nyt Ranskan vähemmistönä.

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA3 Onko teillä yleisesti ottaen erittäin myönteinen, melko positiivinen, neutraali, melko kielteinen tai erittäin kielteinen kuva Euroopan parlamentista? (% – yhteensä ”Positiiviset”) Sosiodemografinen analyysi osoittaa selviä eroja koulutustason ja taloudellisen tilanteen mukaan. Vastaajat, jotka ovat suorittaneet koulutuksen vähintään 20-vuotiaina, suhtautuvat myönteisesti Euroopan parlamenttiin kuin 15-vuotiaat tai sitä nuoremmat (42 % vs. 27 %). Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, suhtautuvat todennäköisemmin myönteisesti kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (40 % vs. 23 %).

Euroopan parlamentin myönteinen näkemys on johdonmukainen ikäryhmittäin, vaikka iäkkäillä vastaajilla on todennäköisemmin kielteinen näkemys (20 prosenttia vähintään 55-vuotiaista, kun taas 15–24-vuotiaista 10 prosenttia). Johtohenkilöt (49 prosenttia) pitävät Euroopan parlamentista myönteisempää kuvaa erityisesti kotihenkilöistä (24 prosenttia), ruumiillisen työntekijöistä (28 prosenttia) ja työttömistä vastaajista (28 prosenttia).

EU:n kansalaisilla, jotka seuraavat EU:n politiikkaa (47 prosenttia), on myös todennäköisemmin myönteinen kuva Euroopan parlamentista kuin ne, joilla ei ole (22 prosenttia).

Analyysi osoittaa myös, että vastaajilla, joilla on myönteinen kuva, on todennäköisemmin myönteinen kuva myös Euroopan parlamentista (65 prosenttia vastaajista, joilla on negatiivinen kuva, 4 prosenttia). Lisäksi kansalaiset, jotka ajattelevat, että asiat menevät oikeaan suuntaan (61 prosenttia), saavat todennäköisemmin myönteisen kuvan Euroopan parlamentista kuin ne, joiden mielestä asiat menevät väärään suuntaan (21 prosenttia).

QA3 Onko teillä yleisesti ottaen erittäin myönteinen, melko positiivinen, neutraali, melko kielteinen tai erittäin kielteinen kuva Euroopan parlamentista? (% – EU)

Yhteensä ”positiivinen”	Neutraali	Yhteensä ”negatiivinen”	En tiedä
EU27-MAAT	36	45	17	2
Ikä
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Koulutus (loppu)
15—	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Opiskelee edelleen	40	50	7	3
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	41	35	23	1
Johtajat	49	39	12	0
Muut valkoiset kaulukset	40	44	15	1
Manuaaliset työntekijät	28	49	21	2
Talohenkilöt	24	52	21	3
Työttömät	28	48	20	4
Eläkkeellä	35	43	20	2
Opiskelijat	40	50	7	3
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	23	42	32	3
Aika ajoin	32	48	18	2
Lähes koskaan/ei koskaan	40	43	16	1
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	65	30	4	1
Neutraali	12	72	14	2
Yhteensä ”negatiivinen”	4	23	72	1
Asiat etenevät...
Oikea suunta	61	34	4	1
Väärä suunta	21	49	29	1
Ei	39	50	9	2
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	47	37	16	0
Ei seuraa	22	54	21	3

Euroopan parlamentilla on laaja tuki sille, että sillä on merkittävämpi rooli. Yli puolet kansalaisista (55 prosenttia, -3 prosenttiyksikköä marras-joulukuun 2021 jälkeen) haluaisi, että Euroopan parlamentilla olisi tärkeämpi rooli, kun taas 28 prosenttia (+ 1 prosenttiyksikköä) haluaa Euroopan parlamentille vähemmän tärkeän roolin.

Ei muutosta/Kuten se on nyt (Spontaneous) 9 (+ 1) Vähemmän tärkeä 28 (+ 1) (Lokakuu/marras 2022 – marras/joulukuu 2021) Tärkeämpi 55 (-3) QA4 Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla on tärkeämpi tai vähemmän tärkeä rooli? (% – EU27) Toive Euroopan parlamentin tärkeämmästä roolista on vähentynyt viime vuonna (-3 prosenttiyksikköä marras-joulukuusta 2021), ja tämä jatkaa asteittaista negatiivista muutosta marras-joulukuusta 2020 lähtien. Pitkän aikavälin trendi on kuitenkin positiivinen, sillä nykyiset luokitukset ovat edelleen korkeammat kuin useimmat tutkimukset ennen vuotta 2019.

Marraskuu 2011 EB76.3 Marras-joulukuu 2012 EB78.2 Kesäkuu 2013 EB79.5 Marras-joulukuu 2014 EB82.4 Syyskuu 2015 EB84.1 Syys-lokakuu 2016 EB86.1 Syys-lokakuu 2017 EB88.1 Huhtikuuta 2018 EB89.2 Syyskuu 2018 EB90.1 Lokakuu 2019 EB92.2 Marras-joulukuu 2020 EB94.2 Marras-joulukuu 2021 EB96.2 Loka-marraskuu 2022 EB98.1 Helmi-maaliskuu 2019 EB91.1 Tärkeämpi Vähemmän tärkeä Ei muutosta/Kuten se on nyt (Spontaneous) En tiedä QA4 Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla on tärkeämpi tai vähemmän tärkeä rooli? (% – EU) Euroopan parlamentillehalutaan saada tärkeämpi rooli 23 jäsenvaltiossa, joissa kansalaisten suhteellinen enemmistö haluaa vaikutusvaltaisemman instituution, joka vaihtelee Kyproksen 87 prosentista Viron ja Ruotsin 39 prosenttiin. Kolmessa maassa suurin osa vastaajista haluaisi, että Euroopan parlamentilla olisi tulevaisuudessa vähemmän tärkeä rooli: Slovakia (53 % vähemmän tärkeä), Tšekki (50 %) ja Tanska (36 %). Itävallassa on yhtäläinen tasapaino kuin ne, jotka haluavat enemmän tai vähemmän tärkeää roolia (molemmat 39 prosenttia).

Tähän Euroopan parlamentin roolia koskevaan kysymykseen annettuja vastauksia on hyödyllistä verrata kansalaisten yleiseen imagoon. Laaja viesti kaikkialla on, että ne, joilla on myönteinen kuva Euroopan parlamentista, haluavat paljon todennäköisemmin, että sillä on tärkeämpi rooli. Näiden kahden näkemyksen välisen suhteen jälkeen ne, joilla on negatiivinen kuva toimielimestä, haluavat todennäköisemmin, että sillä on vähemmän tärkeä rooli. Samaan aikaan yksittäiset tilanteet ovat löydettävissä maakohtaisesti, kuten Kreikassa, jossa Euroopan parlamentin imago ei ole erityisen korkea, vaikka vastaajat haluaisivat, että sillä on tärkeämpi rooli. Sen sijaan kokonaiskuva on Tanskassa ja Ruotsissa positiivinen, mutta se on keskimääräistä alhaisempi, sillä se haluaa näkyvämmän roolin.

Tärkeämpi Vähemmän tärkeä Ei muutosta/Kuten se on nyt (Spontaneous) En tiedä QA4 Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla on tärkeämpi tai vähemmän tärkeä rooli? (%)

Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 QA4 Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla on tärkeämpi tai vähemmän tärkeä rooli? (% – tärkeämpi)

Marras-joulukuuhun 2021 verrattuna Euroopan parlamentin tärkeämmän roolin tukeminen on kasvanut vähintään kolme prosenttiyksikköä kolmessa maassa: Viro (39 %, + 8 prosenttiyksikköä), Kreikka (75 %, + 5 prosenttiyksikköä) ja Liettua (66 %, + 3 prosenttiyksikköä). On 15 jäsenvaltiota, joissa Euroopan parlamentin tärkeämmän roolin tukeminen on vähentynyt marras-joulukuusta 2021 lähtien. Suurimmat vähennykset ovat Irlannissa (54 %, -14 prosenttiyksikköä), Sloveniassa (57 %, -12 prosenttiyksikköä) ja Tanskassa (29 %, -11 prosenttiyksikköä).

Sosiodemografisesta näkökulmasta nuoremmat vastaajat haluavat todennäköisemmin Euroopan parlamentille näkyvämmän roolin (58 prosenttia 15–24-vuotiaista verrattuna 53 prosenttiin 55-vuotiaista), ja pienempi osa haluaa vähemmän tärkeää roolia (20 prosenttia vs. 30 prosenttia).

Lisäksi koulutetut vastaajat ilmaisevat voimakkaamman toiveen Euroopan parlamentille (61 prosenttia niistä, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana), samoin kuin johtajat (64 prosenttia) ja opiskelijat (61 prosenttia). Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja, haluavat myös todennäköisemmin Euroopan parlamentille näkyvämmän roolin (57 prosenttia verrattuna 48 prosenttiin niistä, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta).

Kuten maa-analyysissä todettiin, vastaajien kokonaiskuva Euroopan parlamentista ja halu näkyvämpään rooliin ovat yhteydessä toisiinsa. Kaiken kaikkiaan lähes kahdeksan kymmenestä niistä, joilla on myönteinen kuva toimielimestä, haluaa, että sillä on tärkeämpi rooli (78 %), kun taas noin kolme kymmenestä negatiivisesta kuvasta (29 %).

QA4 Haluaisitteko henkilökohtaisesti, että Euroopan parlamentilla on tärkeämpi tai vähemmän tärkeä rooli? (% – EU)

Tärkeämpi	Vähemmän tärkeä	Ei muutosta/Kuten se on nyt (Spontaneous)	En tiedä
EU27-MAAT	55	28	9	8
Ikä
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Koulutus (loppu)
15—	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Opiskelee edelleen	61	16	11	12
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	57	28	10	5
Johtajat	64	22	10	4
Muut valkoiset kaulukset	58	28	8	6
Manuaaliset työntekijät	50	34	8	8
Talohenkilöt	51	27	11	11
Työttömät	52	29	7	12
Eläkkeellä	51	31	9	9
Opiskelijat	61	16	11	12
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	48	34	8	10
Aika ajoin	52	32	8	8
Lähes koskaan/ei koskaan	57	26	10	7
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	78	9	10	3
Neutraali	48	30	11	11
Negatiivista	29	63	3	5

4.2 EU:n näkemys

Kertomuksen tässä osassa tarkastellaan asenteita ja sitä, miten ne ovat muuttuneet ajan mittaan. Kansalaisia pyydetään erityisesti pohtimaan, miten he suhtautuvat EU:n jäsenyyteen: olipa se hyvä tai huono asia ja miksi.

Aivan kuten asenteet Euroopan parlamenttia kohtaan ovat pysyneet myönteisinä viime vuonna, EU:n imagolla on myös vahva asema, sillä kansalaisten selvä enemmistö suhtautuu myönteisesti EU:n jäsenyyteen ja pitää sitä tärkeänä maansa kannalta.

Näiden myönteisten näkemysten taustalla on selkeä käsitys EU-jäsenyyden tuomista hyödyistä. Kolme tärkeintä hyötyä ovat EU:n panos rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen, jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantamiseen ja talouskasvuun kansallisella tasolla.

EU:n imago on muuttunut negatiivisemmaksi viimeisten kuuden kuukauden aikana, ja 47 prosenttia kansalaisista ilmoitti suhtautuvansa myönteisesti (-5 prosenttiyksikköä huhti-toukokuun 2022 jälkeen). Negatiivinen osuus on 14 % (+ 2 prosenttiyksikköä), kun taas 38 % on neutraaleja (+ 2 prosenttiyksikköä). Nämä muutokset ovat kääntäneet myönteisen muutoksen marras-joulukuun 2021 ja huhti-toukokuun 2022 välisenä aikana, vaikka tilanne on edelleen suhteellisen myönteinen, kun tarkastellaan pidemmän aikavälin kehityssuuntauksia, ja positiivisten ja kielteisten näkemysten ero on 33 prosenttiyksikköä.

Yhteensä ”positiivinen” Neutraali Yhteensä ”negatiivinen” En tiedä D78 Yleensä, luoko EU teille erittäin myönteisen, melko positiivisen, neutraalin, melko negatiivisen tai erittäin kielteisen kuvan? (% – EU) Kussakin EU:n jäsenvaltiossa myönteinen kuva on yleisempi kuin negatiivinen kuva, ja 23 maassa myönteinen kuva on yleisin vastaus. Slovakiassa, Espanjassa, Kreikassa ja Sloveniassa neutraali näkemys on hallitseva.

Yhteensä ”positiivinen” Neutraali Yhteensä ”negatiivinen” En tiedä D78 Yleensä, luoko EU teille erittäin myönteisen, melko positiivisen, neutraalin, melko negatiivisen tai erittäin kielteisen kuvan? (%) Vastaajilla on todennäköisimmin myönteinen kuva Irlannissa (70 %), Luxemburgissa (67 %), Portugalissa (65 %), Maltassa (64 %), Tanskassa ja Ruotsissa (molemmissa 63 %). Kielteinen näkemys on yleisin Kreikassa (29 %), Slovakiassa (25 %), Tšekissä ja Itävallassa (molemmat 22 %).

Malta (64 %, + 6 prosenttiyksikköä) ja Tanska (63 %, + 3 prosenttiyksikköä) ovat ainoat maat, joissa EU:n myönteiset näkemykset ovat selvästi lisääntyneet huhti-toukokuusta 2022 lähtien. Vastaajilla on 15 maassa vähemmän todennäköistä, että heidän imagonsa on positiivinen. Vähennys on suurin Puolassa (53 %, -9 prosenttiyksikköä), Sloveniassa (43 %, -9 prosenttiyksikköä), Belgiassa (43 %, -8 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (65 %, -8 prosenttiyksikköä). Myönteinen näkemys on pysynyt suhteellisen vakaana muissa maissa.

Syksyyn 2021 verrattuna kasvu kuitenkin kasvaa Maltassa (+ 12 prosenttiyksikköä) ja Tanskassa (+ 10 prosenttiyksikköä), kun taas nettokasvu on havaittavissa myös Slovakiassa (+ 5 prosenttiyksikköä), Romaniassa, Itävallassa ja Luxemburgissa (+ 4 prosenttiyksikköä). Nettovähennys on tapahtunut kymmenessä jäsenvaltiossa, ja kevään 2022 jälkeen havaitut vähennykset ovat pehmentyneet, kuten Puolassa (-5 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (-2 prosenttiyksikköä). Belgiassa peruuntunut vähennys (+ 2 prosenttiyksikköä). Ennen Venäjän hyökkäystä Slovenia (-9 prosenttiyksikköä), Espanja (-6 prosenttiyksikköä) ja Saksa (-5 prosenttiyksikköä) ovat ne maat, joissa EU:n positiivinen imago vähenee eniten.

Sosiodemografinen analyysi osoittaa suuria eroja, jotka perustuvat koulutustasoon, ammattiin ja taloudelliseen tilanteeseen. Vastanneilla, jotka ovat suorittaneet koulutuksen vähintään 20-vuotiaana, on todennäköisemmin positiivinen imago kuin 15-vuotiaana tai nuoremmilla (57 % vs. 35 %). Johtajilla (61 %) ja opiskelijoilla (56 %) on todennäköisimmin myönteinen kuva verrattuna erityisesti koti- ja työttömiin vastaajiin (molemmat 34 %). Analyysi osoittaa myös, että vähiten taloudellisissa vaikeuksissa olevilla vastaajilla on todennäköisemmin positiivinen imago (53 prosenttia) verrattuna niihin, joilla on eniten vaikeuksia (31 prosenttia).

Eroja on myös ikäryhmittäin, sillä 15–24-vuotiailla vastaajilla on todennäköisemmin myönteinen kuva (53 % vs. 45 % yli 55-vuotiaista).

EU:n politiikkaa seuraavilla osallistujilla (57 %) on todennäköisemmin myönteinen kuva kuin niillä, jotka eivät (35 %).

D78 Yleensä, luoko EU teille erittäin myönteisen, melko positiivisen, neutraalin, melko negatiivisen tai erittäin kielteisen kuvan? (% – EU)

Yhteensä ”positiivinen”	Neutraali	Yhteensä ”negatiivinen”	En tiedä
EU27-MAAT	47	38	14	1
Ikä
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Koulutus (loppu)
15—	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Opiskelee edelleen	56	36	7	1
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	49	33	18	0
Johtajat	61	29	10	0
Muut valkoiset kaulukset	50	37	13	0
Manuaaliset työntekijät	40	44	16	0
Talohenkilöt	34	46	19	1
Työttömät	34	45	20	1
Eläkkeellä	46	37	16	1
Opiskelijat	56	36	7	1
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	31	36	31	2
Aika ajoin	39	44	16	1
Lähes koskaan/ei koskaan	53	35	11	1
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	57	32	11	0
Ei seuraa	35	46	18	1

Yli kuusi kymmenestä eurooppalaisesta (62 %, -3 prosenttiyksikköä huhti-toukokuun 2022 jälkeen) pitää maansa EU-jäsenyyttä hyvänä, kun taas joka kymmenes (10 %, + 2 prosenttiyksikköä) pitää EU-jäsenyyttä huonona asiana ja noin joka neljäs (27 %, + 1 prosenttiyksikköä) on puolueeton.

Kuten muissakin kysymyksissä, kuuden viime kuukauden aikana on tapahtunut negatiivinen muutos, mikä on kääntänyt marras-joulukuun 2021 ja huhti-toukokuun 2022 välisenä aikana havaitun myönteisen suuntauksen. Muiden toimenpiteiden tavoin nykyinen tilanne on kuitenkin edelleen myönteinen, kun tarkastellaan pitkän aikavälin kehityssuuntauksia. Viime vuosien tulokset ovat olleet yksi myönteisimmistä viimeisten 15 vuoden aikana.

Hyvä asia Huono asia Ei hyvä eikä huono asia En tiedä QA7 Yleisesti ottaen, luuletteko, että (meidän maamme) EU-jäsenyys on...? (% – EU) Vaikka se on enemmistönä 25 jäsenvaltiossa, maiden välillä on huomattavia eroja. Vastaajat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että EU-jäsenyys on hyvä asia heidän kotimaansa Luxemburgissa (90 %), Irlannissa (83 %), Liettuassa ja Maltassa (molemmat 79 %), kun taas Itävallassa 42 %, Kreikassa 43 % ja Slovakiassa 44 %. Slovakiassa ja Kreikassa vallitseva näkemys on, että jäsenyys ei ole hyvä eikä huono heidän maalleen (47 prosenttia ja 44 prosenttia).

Romania (23 %) ja Itävalta (20 %) ovat ainoita maita, joissa vähintään joka viides pitää EU-jäsenyyttä huonona maana.

Myönteinen näkemys EU-jäsenyydestä on yleisin Euroopan pohjois- ja lounaisalueilla ja vähiten yleinen Etelä- ja erityisesti Kaakkois-Euroopassa.

Kartta Legenda QA7 Yleisesti ottaen, luuletteko, että (meidän maamme) EU-jäsenyys on...? (% – hyvä asia) Viidessä jäsenvaltiossa myönteiset näkemykset EU:n jäsenyydestä ovat lisääntyneet huhti-toukokuusta 2022 lähtien. Suurin niistä on Malta (79 %, + 5 prosenttiyksikköä). 13 maassa vastaajat ovat nyt vähemmän todennäköisiä, että heidän kotimaansa EU-jäsenyys on hyvä asia, ja suurimmat vähennykset ovat Virossa (66 %, -10 prosenttiyksikköä), Sloveniassa (58 %, -9 prosenttiyksikköä), Saksassa (70 %, -7 prosenttiyksikköä) ja Puolassa (65 %, -7 prosenttiyksikköä). Myönteinen näkemys on pysynyt suhteellisen vakaana muissa yhdeksässä maassa.

Hyvä asia Ei hyvä eikä huono asia Huono asia En tiedä QA7 Yleisesti ottaen, luuletteko, että (meidän maamme) EU-jäsenyys on...? (%) Kuten aiempina vuosina on todettu, nykyinen sosiodemografinen analyysi osoittaa, että nuorten vastaajien tuki EU-jäsenyydelle on voimakkaampaa. Tuki on korkein 15–24-vuotiailla (68 %) ja pienin 55+:lla (60 %).

Analyysi osoittaa myös, että pisimpään koulutukseen jääneet (72 %) pitävät maansa EU-jäsenyyttä paljon todennäköisemmin hyvänä kuin 16–19-vuotiaat (55 %) tai 15-vuotiaat ja nuoremmat (51 %). Tuki on suuri myös esimiesten (76 %) ja opiskelijoiden (73 %) keskuudessa, erityisesti verrattuna kotihenkilöihin (48 %).

Tuki EU-jäsenyydelle on paljon suurempi niiden keskuudessa, joilla on harvoin/ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja (70 %) verrattuna niihin, joilla on ajoittain vaikeuksia (52 %) tai suurimman osan ajasta (43 %).

Nämä mallit ovat samankaltaisia kuin edellä todetut mallit suhteessa vastaajien kokonaiskuvaan ja vastaukset näihin kahteen kysymykseen liittyvät läheisesti toisiinsa. Vastaajat, joilla on myönteinen kuva, ovat enimmäkseen sitä mieltä, että heidän maansa EU-jäsenyys on hyvä asia (89 %), kun taas vain 16 % pitää tätä, jos heidän kuvansa on kielteinen.

QA7 Yleisesti ottaen, luuletteko, että (meidän maamme) EU-jäsenyys on...? (% – EU)

Hyvä asia	Huono asia	Ei hyvä eikä huono asia	En tiedä
EU27-MAAT	62	10	27	1
Ikä
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Koulutus (loppu)
15—	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Opiskelee edelleen	73	6	20	1
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	63	10	26	1
Johtajat	76	7	17	0
Muut valkoiset kaulukset	63	9	27	1
Manuaaliset työntekijät	54	13	32	1
Talohenkilöt	48	10	40	2
Työttömät	58	10	30	2
Eläkkeellä	60	10	28	2
Opiskelijat	73	6	20	1
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	43	18	36	3
Aika ajoin	52	12	35	1
Lähes koskaan/ei koskaan	70	7	22	1
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	89	2	9	0
Neutraali	46	8	45	1
Yhteensä ”negatiivinen”	16	41	41	2

Kaksi kolmasosaa kansalaisista (66 prosenttia) pitää tärkeänä, että heidän kotimaansa on EU:n jäsenvaltio (-4 prosenttiyksikköä huhti-toukokuussa 2022).25 Vastaajia pyydettiin käyttämään asteikkoa 1–10, jossa ”1” tarkoittaa ”ei lainkaan tärkeää” ja 10 tarkoittaa ”erittäin tärkeää”. Tässä analyysissä ”tärkeä” sisältää ne, jotka antavat pisteet 7–10, ”ei tärkeä” pistemäärä 1–4 ja ”moderatelyn tärkeä” pistemäärä 5 tai 6. Noin joka kymmenes (11 %, + 2 prosenttiyksikköä) kokee, että se ei ole tärkeää, ja hieman yli joka viides (22 %, + 2 prosenttiyksikköä) ovat neutraaleja. Syksystä 2021 lähtien tämä on kuitenkin edustanut nettokasvua (+ 5 prosenttiyksikköä) niiden kansalaisten prosenttiosuudesta, jotka pitävät tärkeänä, että heidän kotimaansa on EU:n jäsenvaltio, kun lähes neljäsosa oli neutraaleja (24 %, -2 prosenttiyksikköä) ja 14 % (-3 prosenttiyksikköä) totesi, ettei se ole tärkeää.

(Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2021) Yhteensä ”Ei tärkeä” (1–4) 11 (+ 2) Yhteensä ”Neutraali” (5–6) 22 (+ 2) En tiedä 1 (=) ”Tärkeää” yhteensä (7–10) 66 (-4) QA8 Kuinka tärkeää on teille, että (meidän maamme) on Euroopan unionin jäsenvaltio? Käytä asteikkoa 1–10, jossa 1 tarkoittaa ”ei lainkaan tärkeää” ja 10 tarkoittaa ”erittäin tärkeää”? (% – EU27) Suurin osa vastaajista kussakin jäsenvaltiossa katsoo, että heille on tärkeää, että heidän maansa on EU:n jäsen, vaikkakin osuudet vaihtelevat huomattavasti: Luxemburgin 89 prosentista, Irlannin 83 prosentista ja sekä Liettuan että Maltan 82 prosentista Slovakian 48 prosenttiin ja Bulgarian, Kyproksen ja Romanian 54 prosenttiin. Tšekki (21 %) on ainoa maa, jossa jopa joka viides sanoo, ettei ole tärkeää, että heidän maansa on EU:n jäsen.

Kaakkois-Euroopan maissa, kuten Kyproksessa, Romaniassa ja Bulgariassa sekä joissakin Itä-Euroopan maissa, kuten Tšekissä ja Slovakiassa, vastaajien merkitys EU:n jäsenvaltiona on vähäisempi kuin muissa maissa. Pohjois-Euroopan maissa vastaajat pitävät todennäköisemmin maansa EU-jäsenyyttä tärkeänä.

Kartta Legenda QA8 Kuinka tärkeää on teille, että (meidän maamme) on Euroopan unionin jäsenvaltio? Käytä asteikkoa 1–10, jossa 1 tarkoittaa ”ei lainkaan tärkeää” ja 10 tarkoittaa ”erittäin tärkeää”? — Yhteensä ”Tärkeä (7–10) (%)) Edellisessä kyselyssä (huhti-toukokuu 2022) raportoitiin, että niiden osuus on kasvanut huomattavasti, koska maan EU-jäsenyys on tärkeä. Sen jälkeen yksittäisiä maita koskevat havainnot ovat enimmäkseen muuttuneet negatiivisemmiksi tai pysyneet vakaina.

Jäsenyyden merkitys on vähentynyt 14 maassa vähintään kolme prosenttiyksikköä, ja suurin niistä on Portugalissa (75 %, -10 prosenttiyksikköä), Virossa (62 %, -9 prosenttiyksikköä), Belgiassa (66 %, -8 prosenttiyksikköä) ja Sloveniassa (59 %, -8 prosenttiyksikköä). Kasvu on ollut vähäistä kahdessa maassa: Luxemburg (89 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja Ruotsi (73 %, + 3 prosenttiyksikköä).

Verrattuna ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan nettovähennys kirjattiin kuitenkin syksyllä 2021 vain Sloveniassa (-4 prosenttiyksikköä), ja nettokasvua oli yhteensä 20 jäsenvaltiossa, joista suurin oli Liettuassa (+ 20 prosenttiyksikköä), Maltassa (+ 18 prosenttiyksikköä) ja Luxemburgissa (+ 17 prosenttiyksikköä).

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA8 Kuinka tärkeää on teille, että (meidän maamme) on Euroopan unionin jäsenvaltio? Käytä asteikkoa 1–10, jossa 1 tarkoittaa ”ei lainkaan tärkeää” ja 10 tarkoittaa ”erittäin tärkeää”? (% – ”tärkeää” yhteensä) Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että kunkin ryhmän enemmistö pitää tärkeänä, että heidän maansa on EU:n jäsen, mutta nämä näkemykset ovat voimakkaammin korkea-asteen koulutuksen omaavien ja pienempien taloudellisten vaikeuksien kannalla. Tämä vastaa edellisen kysymyksen tuloksia, joissa nämä ryhmät pitivät todennäköisemmin maansa EU-jäsenyyttä hyvänä asiana.

Erityisesti noin kolme neljäsosaa (76 prosenttia) 20-vuotiaista tai sitä vanhemmista pitää maansa EU-jäsenyyttä tärkeänä, kun vastaava osuus 16–19-vuotiaista oli 62 prosenttia ja 15 vuotta täyttäneistä 53 prosenttia. Sosiaalis-ammatillisista ryhmistä johtajat (79 %) ja opiskelijat (77 %) ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että EU-jäsenyys on tärkeää erityisesti kotihenkilöihin verrattuna (53 %).

Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja (73 prosenttia), ovat todennäköisemmin sitä mieltä, että heidän kotimaansa on EU:n jäsen, verrattuna niihin, joilla on ajoittain vaikeuksia (60 prosenttia) tai suurimman osan ajasta (48 prosenttia).

Ikäryhmittäin on jonkin verran vaihtelua, sillä 15–24-vuotiaat (71 %) ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että heidän maansa jäsenyys on tärkeää (verrattuna 65 prosenttiin yli 55-vuotiaista).

Ei ole yllättävää, että yhdeksän kymmenestä (90 %) vastaajasta, joilla on myönteinen kuva EU: sta, katsoo, että heidän maansa jäsenyys on heille tärkeä, kun taas 23 prosenttia vastaajista on negatiivista.

QA8 Kuinka tärkeää on teille, että (meidän maamme) on Euroopan unionin jäsenvaltio? Käytä asteikkoa 1–10, jossa 1 tarkoittaa ”ei lainkaan tärkeää” ja 10 tarkoittaa ”erittäin tärkeää”? (% – EU)

”Tärkeää” yhteensä	Yhteensä ”Neutral”	Yhteensä ”Ei tärkeää”	En tiedä
EU27-MAAT	66	22	11	1
Ikä
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Koulutus (loppu)
15—	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Opiskelee edelleen	77	17	4	2
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	68	18	13	1
Johtajat	79	15	6	0
Muut valkoiset kaulukset	69	21	10	0
Manuaaliset työntekijät	60	26	13	1
Talohenkilöt	53	33	12	2
Työttömät	58	26	14	2
Eläkkeellä	65	22	12	1
Opiskelijat	77	17	4	2
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	48	30	19	3
Aika ajoin	60	27	12	1
Lähes koskaan/ei koskaan	73	18	8	1
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	90	9	1	0
Neutraali	53	36	9	2
Yhteensä ”negatiivinen”	23	30	46	1

Kun otetaan huomioon, että heidän näkemyksensä EU-jäsenyydestä on hyvä asia, yli seitsemän kymmenestä EU:n kansalaisesta (72 prosenttia, ei muutosta marras-joulukuun 2021 jälkeen) katsoo, että heidän maansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä. Hieman yli joka viides (22 %, -1 prosenttiyksikköä) sanoo, että heidän maansa ei ole hyötynyt jäsenyydestään.

Hyödytön Ei hyötynyt En tiedä QA9 Kun otetaan huomioon kaikki, sanoisitteko, että (meidän maamme) on kaiken kaikkiaan hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei? (% – EU)

Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yli puolet vastaajista on sitä mieltä, että heidän kotimaansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä, ja tämä koskee yli yhdeksää kymmenestä vastaajasta Maltassa (95 prosenttia), Irlannissa (92 prosenttia), Luxemburgissa ja Liettuassa (molemmat 91 prosenttia). Tämä osuus on pienin Itävallassa (55 %), seuraavaksi eniten Bulgariassa (60 %), Italiassa (61 %) ja Ranskassa (63 %). Itävalta on suurin osa niistä, jotka ajattelevat, että heidän maansa ei ole hyötynyt EU-jäsenyydestä (38 prosenttia).

Yksittäisiä jäsenvaltioita koskevat havainnot ovat pysyneet pääosin vakaina marras-joulukuusta 2021 lähtien. Vain kuudessa jäsenvaltiossa muutos on vähintään kolme prosenttiyksikköä siinä suhteessa, jonka mukaan niiden maa on hyötynyt EU-jäsenyydestä. Kolmessa maassa kasvua on tapahtunut: Malta (95 %, + 6 prosenttiyksikköä), Suomi (78 %, + 6 prosenttiyksikköä) ja Ruotsi (75 %, + 4 prosenttiyksikköä). Laskua on havaittavissa Irlannissa (92 %, -3 prosenttiyksikköä), Kroatiassa (80 %, -3 prosenttiyksikköä) ja Kyproksessa (68 %, -3 prosenttiyksikköä).

Loka/marraskuu 2022 Marras/joulukuu 2021 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 QA9 Kun otetaan huomioon kaikki, sanoisitteko, että (meidän maamme) on kaiken kaikkiaan hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei? (% – hyöty)

Sosiodemografiset erot heijastelevat tiiviisti niitä, joita on jo nähty sen suhteen, pidetäänkö EU-jäsenyyttä hyvänä asiana. Näkemys, jonka mukaan heidän maansa on hyötynyt EU-jäsenyydestä, on vahvin niiden keskuudessa, jotka ovat päättäneet koulutuksen vähintään 20-vuotiaana (81 prosenttia) verrattuna niihin, jotka lopettivat koulutuksen 15-vuotiaana tai sitä nuorempana (60 prosenttia).

Sosio-ammattilaisryhmittäin osuus on suurin johtajilla (84 %) ja opiskelijoilla (81 %) ja pienin kotihenkilöillä (59 %). Vastaajat, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia laskujen kanssa (77 prosenttia), ovat todennäköisemmin sitä mieltä, että heidän kotimaansa on hyötynyt EU-jäsenyydestä, verrattuna niihin, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (55 prosenttia).

Tuttu ikäero pätee, sillä nuoret näkevät todennäköisemmin EU-jäsenyyden edut kuin ikääntyneet (77 prosenttia 15–24-vuotiaista, kun vastaava osuus 55-vuotiaista oli 68 prosenttia).

QA9 Kun otetaan huomioon kaikki, sanoisitteko, että (meidän maamme) on kaiken kaikkiaan hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei? (% – EU)

Hyödytön	Ei hyötynyt	En tiedä
EU27-MAAT	72	22	6
Ikä
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Koulutus (loppu)
15—	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Opiskelee edelleen	81	12	7
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	75	20	5
Johtajat	84	14	2
Muut valkoiset kaulukset	76	20	4
Manuaaliset työntekijät	66	29	5
Talohenkilöt	59	30	11
Työttömät	65	26	9
Eläkkeellä	67	24	9
Opiskelijat	81	12	7
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	55	36	9
Aika ajoin	65	28	7
Lähes koskaan/ei koskaan	77	8	5

EU:n panos rauhan ja vakauden edistämiseen nähdään sen pääasiallisena etuna, ja sen merkitys on kasvanut viime vuonna.

Kansalaiset pohtivat kolmea pääasiallista syytä, miksi heidän maansa on hyötynyt EU-jäsenyydestä: se, että EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen (36 prosenttia, + 6 prosenttiyksikköä marras-joulukuusta 2021), että EU parantaa yhteistyötä maansa ja muiden EU-maiden välillä (35 prosenttia, + 3 prosenttiyksikköä) ja että EU edistää maansa talouskasvua (30 prosenttia, ei muutosta). Kyselyssä kaikkia vastaajia pyydettiin pohtimaan EU-jäsenyyden tärkeimpiä etuja riippumatta siitä, onko heidän maansa hyötynyt vai ei.

EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen EU:n jäsenyys parantaa (meidän maamme) ja muiden EU-maiden välistä yhteistyötä EU edistää talouskasvua (meidän maamme) EU antaa (Nationality) kansalle vahvemman sananvallan maailmassa EU tuo (NATIONALITY) ihmisille uusia työmahdollisuuksia EU:n jäsenyys parantaa (maamme) ja EU:n ulkopuolisten kreivikuntien välistä yhteistyötä EU parantaa (NATIONALITY) ihmisten elintasoa EU auttaa (meidän maamme) torjumaan ilmastonmuutosta EU edistää demokratiaa (meidän maamme) EU auttaa (maatamme) terrorismin torjunnassa (Kansalaisuudella) ihmisillä on merkittävä vaikutus EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä Kannatatte yleisesti EU:ta (SPONTANEOUS) Muu (SPONTANEOUS) En tiedä Loka/marraskuu 2022 QA10ab Riippumatta siitä, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) hyötyneen EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU27)

Seuraavaksi tärkeimmät EU-jäsenyyden edut ovat se, että EU tuo ihmisille uusia työmahdollisuuksia (23 %, -1 prosenttiyksikköä) ja että EU antaa oman maansa kansalaisille vahvemman sananvallan maailmassa (23 %, + 3 prosenttiyksikköä).

EU:n panos talouskasvuun on suurin (tai suurin) EU:n jäsenyydestä yhdeksässä jäsenvaltiossa, kun taas seitsemässä maassa suurin (tai yhteinen) vastaus on se, että se tuo ihmisille uusia työmahdollisuuksia. On seitsemän maata, joissa EU:n panos rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen on korkeimmillaan (tai yhteisellä tasolla). Seitsemässä maassa suurin (tai yhteinen) etu on se, että EU parantaa maansa ja muiden jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Puolassa EU:n myönteinen vaikutus ihmisten elintasoon on korkein etuus.

QA10ab Riippumatta siitä, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) hyötyneen EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (%)

EU27-MAAT	OLE	BG	SUOMI	SUOMI	DE	EE	IE	SUOMI	SUOMI	FR	HR	SE	CY	LV	SUOMI	LU	SUOMI	MT	NL	A)	PL	PT	RO	SI	SUOMI	FI	SE
EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
EU:n jäsenyys parantaa (meidän maamme) ja muiden EU-maiden välistä yhteistyötä	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EU edistää talouskasvua (meidän maamme)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EU antaa (Nationality) kansalle vahvemman sananvallan maailmassa	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EU tuo (NATIONALITY) ihmisille uusia työmahdollisuuksia	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
EU:n jäsenyys parantaa (maamme) ja EU:n ulkopuolisten maiden välistä yhteistyötä	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EU parantaa (NATIONALITY) ihmisten elintasoa	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EU auttaa (meidän maamme) torjumaan ilmastonmuutosta	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EU edistää demokratiaa (meidän maamme)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EU auttaa (maatamme) terrorismin torjunnassa	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Kansalaisuudella) ihmisillä on merkittävä vaikutus EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
En tiedä	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

Ennenmaan tulosten yksityiskohtaisempaa analysointia on mielenkiintoista tarkastella tärkeimpiä hyötyjä sen mukaan, ovatko vastaajat sitä mieltä, että heidän maansa on hyötynyt EU-jäsenyydestään vai ei.

On kolme syytä, jotka ovat selvästi kaukana muista vastaajista, joiden mielestä heidän kotimaansa on hyötynyt EU:n jäsenyydestä: EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen (40 %), että EU-jäsenyys parantaa niiden ja EU:n muiden maiden välistä yhteistyötä (38 %) ja että EU edistää maansa talouskasvua (35 %).

Ne, jotka olivat aiemmin sanoneet, että heidän maansa ei ole hyötyneet, jakavat kaksi samaa syytä kysyttäessä, miksi ihmiset ajattelevat, että heidän maansa on hyötynyt jäsenyydestä, nimittäin yhteistyön parantaminen muiden EU-maiden kanssa (27 prosenttia) ja EU:n panos rauhan ja turvallisuuden edistämiseen (26 prosenttia). Vaikutus talouskasvuun ei ole osa niiden kolmea tärkeintä vastausta. sen sijaan kolmanneksi suurimmat hyödyt ovat heidän kansalaistensa uudet työmahdollisuudet ja että EU antaa oman maansa kansalaisille enemmän sananvaltaa maailmassa (molemmat 19 prosenttia).

Tarkasteltaessa yksityiskohtaista maa-analyysia tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vastaajat Alankomaissa (48 %), Ruotsissa ja Saksassa (molemmat 47 %) mainitsevat todennäköisimmin EU:n panoksen rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen, kun taas tämä hyöty mainitaan vähiten Irlannissa (19 %) ja Maltalla (21 %).

EU:n panosta jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön korostaa yli puolet vastaajista Ruotsissa (72 %), Alankomaissa (65 %), Tanskassa (59 %) ja Suomessa (57 %). Tämä on epätodennäköisimmin eduksi vastaajille Irlannissa (20 %), Romaniassa ja Puolassa (molemmissa 22 %).

EU:n panosta talouskasvuun pidetään merkittävänä etuna EU-jäsenyydestä Maltassa (49 %), Irlannissa (48 %) ja Liettuassa (44 %). Tämä on epätodennäköisimmin eduksi vastaajille Italiassa (21 %) ja Ranskassa (23 %).

Analyysi osoittaa myös joitakin suuria lukuja muista eduista. EU:n osuus uusista työmahdollisuuksista mainitaan Bulgariassa 53 prosenttia, Unkarissa 51 prosenttia ja Slovakiassa 43 prosenttia. Suuri osa Kreikassa (39 prosenttia) on sitä mieltä, että EU antaa oman maansa kansalaisille vahvemman sananvallan maailmassa. Irlannissa 40 prosenttia katsoo, että EU-jäsenyyden etuna on se, että se parantaa ihmisten elintasoa.

Maatasolla on tapahtunut joitakin suuria muutoksia marras-joulukuun 2021 jälkeen siinä suhteessa, jossa mainitaan EU-jäsenyyden erilaiset edut.

Useimmissa maissa EU:n panos rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen mainitaan nyt todennäköisemmin kuin marras-joulukuussa 2021. Kasvu on suurinta Latviassa (41 %, + 16 prosenttiyksikköä), Liettuassa (43 %, + 15 prosenttiyksikköä), Alankomaissa (48 %, + 13 prosenttiyksikköä) ja Virossa (38 %, + 12 prosenttiyksikköä). Unkari on ainoa maa, jossa on laskua marras-joulukuussa 2021 (27 %, -3 prosenttiyksikköä).

13 maassa EU:n osuus jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä on kasvanut. Eniten kasvua on Virossa (30 %, + 7 prosenttiyksikköä), Espanjassa (30 %, + 7 prosenttiyksikköä) ja Ruotsissa (72 %, + 7 prosenttiyksikköä). Neljä jäsenvaltiota osoittaa, että EU:n jäsenyyden osuus jäsenvaltioiden välisestä yhteistyöstä on pienentynyt: Latvia (32 %, -9 prosenttiyksikköä), Slovenia (29 %, -6 prosenttiyksikköä), Kreikka (35 %, -5 prosenttiyksikköä) ja Malta (23 %, -3 prosenttiyksikköä).

11 maassa on kasvanut marras-joulukuusta 2021 lähtien se osuus, jonka mukaan EU edistää maansa talouskasvua. Kasvu on suurinta Bulgariassa (25 %, + 7 prosenttiyksikköä) ja Kreikassa (27 %, + 7 prosenttiyksikköä). Kuudessa maassa, erityisesti Latviassa (30 prosenttia, -11 prosenttiyksikköä) ja Alankomaissa (41 prosenttia, -8 prosenttiyksikköä).

Muut suuret muutokset marras-joulukuun 2021 jälkeen ovat se, että Maltassa vastaajat sanovat todennäköisemmin, että ihmisillä on merkittävä vaikutus EU:n tasolla tehtyihin päätöksiin (20 %, + 11 prosenttiyksikköä), kun taas Latviassa on paljon vähemmän todennäköistä sanoa, että EU tarjoaa ihmisille uusia työmahdollisuuksia (27 %, -20 prosenttiyksikköä).

EU:n jäsenyys parantaa (meidän maamme) ja muiden EU-maiden välistä yhteistyötä EU tuo (NATIONALITY) ihmisille uusia työmahdollisuuksia EU edistää talouskasvua (meidän maamme) EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen EU parantaa (NATIONALITY) ihmisten elintasoa QA10ab Riippumatta siitä, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) hyötyneen EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – eniten mainittu vastaus maittain)

Sosiodemografisesta näkökulmasta tulokset ovat yleisesti ottaen johdonmukaisia eri ryhmissä. Kahdesta hyödystä ilmenee eroja koulutustason ja taloudellisen aseman mukaan: jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantaminen ja talouskasvun hyödyt. Nämä edut mainitsevat todennäköisemmin ne, jotka ovat pysyneet pidempään koulutuksessa, ja ne, joilla ei ole koskaan tai harvoin vaikeuksia maksaa laskuja. Sitä vastoin heikommin koulutetut vastaajat ja ne, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, mainitsevat useammin EU:n roolin terrorismin torjunnassa.

QA10ab Riippumatta siitä, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) hyötyneen EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU)

EU myötävaikuttaa rauhan ylläpitämiseen ja turvallisuuden vahvistamiseen	EU edistää talouskasvua (maamme)	EU-jäsenyys parantaa (maamme) ja muiden EU-maiden välistä yhteistyötä	EU-jäsenyys parantaa (maamme) ja EU:n ulkopuolisten maiden välistä yhteistyötä	EU antaa (Nationality) kansalle vahvemman sananvallan maailmassa	EU auttaa (maamme) terrorismin torjunnassa	EU auttaa (maamme) torjumaan ilmastonmuutosta	EU tuo (NATIONALITY) ihmisille uusia työmahdollisuuksia	En tiedä
EU27-MAAT	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Koulutus (loppu)
15—	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Opiskelee edelleen	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Aika ajoin	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Lähes koskaan/ei koskaan	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Vastaajia pyydettiin myös pohtimaan syitä, joiden vuoksi heidän kotimaansa ei ehkä ole hyötynyt EU:n jäsenyydestä, riippumatta heidän omista näkemyksistään. Tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat, että heidän maansa ei ole hyötynyt EU-jäsenyydestä, ovat se, että kansallisilla kansalaisilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtyihin päätöksiin (34 prosenttia, + 4 prosenttiyksikköä marras-joulukuusta 2021 lähtien) ja että heidän maansa kannalta tärkeitä kysymyksiä käsitellään parhaiten kansallisella tasolla (30 prosenttia, + 2 prosenttiyksikköä).

Joka neljäs sanoo, että kansallisella hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtyihin päätöksiin (25 %, + 3 prosenttiyksikköä), kun taas joka viides sanoo, että maan talous voisi toimia paremmin EU:n ulkopuolella (20 %, + 4 prosenttiyksikköä) ja että EU:n jäsenyys heikentää maansa ulkorajojen valvontaa (20 %, + 1 prosenttiyksikköä).

Nämä vastaukset heijastavat yleisempää keskustelua siitä, olisiko poliittisia päätöksiä tehtävä EU:n tasolla vai kansallisella tasolla. Times-raportin keskeisiä haasteita koskevassa26 Aikamme keskeiset haasteet, erityiseurobarometri 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 raportissa enemmistö katsoi, että eri politiikanaloja olisi käsiteltävä tasapuolisesti EU:n tasolla ja kansallisella tasolla. Monilla politiikan aloilla vastaajat olivat todennäköisemmin sitä mieltä, että asiaa olisi käsiteltävä EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla. näihin kuuluvat terrorismin, muuttoliikkeen ja pakolaisten torjunta, ympäristö ja ilmastonmuutos, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka sekä energiapolitiikka. Kysymyksiä, joita kansalaiset halusivat todennäköisemmin käsitellä kansallisella tasolla eikä EU:n tasolla, olivat terveys, työllisyys ja sosiaalinen suojelu.

Marras/joulukuu 2021 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 (Kansalaisuudella) ihmisillä on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä (Kansallisille) ihmisille tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla. (Maamme) hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin (Maamme) talous voisi toimia paremmin, jos EU:n ulkopuolella EU:n jäsenyys heikentää (maamme) ennakkorajojen valvontaa EU laskee (NATIONALITY) PeopIen elintasoa EU:n jäsenyys tekee (meidän maamme) alttiimmaksi globalisaation kielteisille vaikutuksille EU asettaa (NATIONALITY) ihmisten työpaikat vaaraan (Maamme) ääni maailmassa heikkenee olemalla EU:n jäsen EU:n jäsenyys vaarantaa (meidän maamme) enemmän rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisen kannalta (maamme) EU:n jäsenyys on huono asia demokratialle (maallemme) Vastustat yleensä EU:ta (Spontaneous) Muu (Spontaneous) En tiedä QA11ab Vaikka ajattelet, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) eivät ole hyötyneet EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU27)

17 jäsenvaltiossa yleisin (tai yhteinen) syy sille, miksi niiden maa ei ole hyötynyt EU-jäsenyydestä, on se, että jäsenvaltioiden kansalaisilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin. 10 maassa korkein (tai yhteinen korkein)syyon se, että tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla.

Italiassa useimmin esitetty syy on se, että kansallisella hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin, kun taas Ranskassa tärkein syy on se, että EU alentaa kansalaisten elintasoa.

QA11ab Vaikka ajattelet, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) eivät ole hyötyneet EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (%)

EU27-MAAT	OLE	BG	SUOMI	SUOMI	DE	EE	IE	SUOMI	SUOMI	FR	HR	SE	CY	LV	SUOMI	LU	SUOMI	MT	NL	A)	PL	PT	RO	SI	SUOMI	FI	SE
(Kansalaisuudella) ihmisillä on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
(Kansallisille) ihmisille tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla.	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Maamme) hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
(Maamme) talous voisi toimia paremmin, jos EU:n ulkopuolella	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
EU:n jäsenyys heikentää (maamme) ulkorajojen valvontaa	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EU laskee (NATIONALITY) ihmisten elintasoa	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
EU:n jäsenyys tekee (meidän maamme) alttiimmaksi globalisaation kielteisille vaikutuksille	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EU asettaa (NATIONALITY) ihmisten työpaikat vaaraan	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(Maamme) ääni maailmassa heikkenee olemalla EU:n jäsen	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
EU:n jäsenyys asettaa ( meidän maamme) enemmän vaaraan rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisen kannalta (maa)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
EU:n jäsenyys on huono asia demokratialle (maallemme)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
En tiedä	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Jälleen kerran on hyödyllistä vertailla syitä, joiden vuoksi maa ei ehkä olisi hyötynyt EU-jäsenyydestä, niiden, jotka uskovat maansa hyötyneen, ja niiden, jotka uskovat, että se ei ole hyötynyt.

Niistä, jotka ajattelevat maansa hyötyneen, tärkeimmät kolme syytä ovat se, että kansallisilla kansalaisilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin (34 prosenttia), kansallisten kansalaisten kannalta tärkeitä kysymyksiä käsitellään parhaiten kansallisella tasolla (32 prosenttia) ja jäsenvaltioiden hallituksilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin (26 prosenttia).

Niille, jotka ajattelevat, että heidän maansa ei ole hyötynyt, tärkeimmät syyt jakautuvat kahteen ryhmään: Yhtäältä on olemassa syitä siihen, että EU:n päätöksissä ei ole vaikutusta ihmisiin (34 prosenttia) ja jäsenvaltioiden hallituksiin (25 prosenttia). Toisessa ryhmässä yhteinen näkemys on, että EU alentaa kansallisten kansalaisten elintasoa (29 %), kansantalous voisi toimia paremmin, jos EU:n ulkopuolella (27 %) ja kansallisille kansalaisille tärkeitä kysymyksiä käsitellään parhaiten kansallisella tasolla (26 %).

Kun tarkastellaan maa-analyysiä, näemme, että koko pääsyy siihen, miksi ihmiset ajattelevat, että heidän maansa ei ole hyötynyt EU-jäsenyydestä, on se, että kansallisilla kansalaisilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin. Yli puolet vastaajista Ruotsissa (55 %), Tanskassa (52 %) ja Alankomaissa (51 %) mainitsee tämän, mutta enintään neljännes Portugalissa (20 %) ja Ranskassa (25 %).

Yli puolet vastaajista Ruotsissa (54 prosenttia) ja Alankomaissa (53 prosenttia) on sitä mieltä, että tärkeitä kysymyksiä käsitellään parhaiten kansallisella tasolla, ja tämän mainitsee myös suuri osa Suomessa (45 prosenttia), Tšekissä (43 prosenttia) ja Kreikassa (41 prosenttia).

Vastaajat Kreikassa (40 %), Kyproksessa (36 %), Tšekissä ja Romaniassa (molemmat 35 %) sanovat todennäköisimmin, että kansallisella hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin.

Näkemys, jonka mukaan maan talous voisi toimia paremmin EU:n ulkopuolella, perustuu suhteellisen suureen osuuteen Ruotsissa (32 %), kun taas Itävallassa (29 %) vastaajat sanovat todennäköisimmin, että EU:n jäsenyys heikentää heidän maansa ulkorajojen valvontaa.

(Kansalaisuudella) ihmisillä on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä EU laskee (NATIONALITY) ihmisten elintasoa (Kansallisille) ihmisille tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla. Hallituksellamme on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin. QA11ab Vaikka ajattelet, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (maamme) eivät ole hyötyneet EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – eniten mainittu vastaus maittain)

Maatasolla on tapahtunut joitakin muutoksia marras-joulukuun 2021 jälkeen siinä suhteessa, jossa mainitaan useita syitä siihen, että EU-jäsenyys ei hyödytä maataan.

Kansalaisten osuusEU:n tasolla tehdyistä päätöksistä on kasvanut 13 jäsenvaltiossa, erityisesti Kyproksessa (46 %, + 11 prosenttiyksikköä) ja Espanjassa (31 %, + 10 prosenttiyksikköä). Se on vähentynyt seitsemässä maassa, ja eniten laskua havaittiin Latviassa (45 %, -22 prosenttiyksikköä) ja Maltalla (26 %, -9 prosenttiyksikköä).

Se osuus, jonka mukaan tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla, on kasvanut 15 maassa. Kasvu on suurinta Kroatiassa (37 %, + 10 prosenttiyksikköä), Tšekissä (43 %, + 9 prosenttiyksikköä) ja Unkarissa (37 %, + 8 prosenttiyksikköä). Suurin vähennys on Sloveniassa (21 %, -7 prosenttiyksikköä).

Vastaajat toteavat todennäköisemmin, että kansallisella hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtyihin päätöksiin Bulgariassa (33 %, + 8 prosenttiyksikköä), Espanjassa (28 %, + 8 prosenttiyksikköä) ja Unkarissa (32 %, + 7 prosenttiyksikköä), kun taas Latviassa osuus on vähentynyt huomattavasti (28 %, -19 prosenttiyksikköä).

Yksittäisissä kohteissa on muitakin suuria muutoksia. Vastaajat sanovat todennäköisemmin, että EU-jäsenyys vaarantaa maansa rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisessä Luxemburgissa (16 %, + 11 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (19 %, + 10 prosenttiyksikköä). Maltassa on kasvussa se osuus, jonka mukaan maan talous voisi toimia paremmin EU:n ulkopuolella (21 %, + 10 prosenttiyksikköä). Latviassa EU:n jäsenyyden osuus on vähentynyt, mikä tekee maasta haavoittuvamman globalisaation kielteisille vaikutuksille (11 prosenttia, -11 prosenttiyksikköä).

Sosiodemografisessa analyysissä tulokset ovat hyvin johdonmukaisia eri ryhmissä.

Koulutustasolla on joitakin eroja: korkeasti koulutetut vastaajat toteavat todennäköisemmin, että kansallisilla kansalaisilla on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin (36 prosenttia niistä, jotka lopettivat koulutuksen vähintään 20-vuotiaana, ja 30 prosenttia niistä, jotka ovat lähteneet 15-vuotiaana) ja että heidän maansa kannalta tärkeitä kysymyksiä käsitellään parhaiten kansallisella tasolla (34 prosenttia vs. 26 prosenttia). Lisäksi ihmiset, joilla on vaikeuksia maksaa laskuja suurimman osan ajasta, sanovat todennäköisemmin, että EU alentaa ihmisten elintasoa (27 % vs. 15 % niistä, joilla ei ole koskaan tai harvoin vaikeuksia).

Q11ab Vaikka ajattelette, onko maamme hyötynyt EU:n jäsenyydestä vai ei, mitkä seuraavista ovat tärkeimmät syyt siihen, miksi ihmiset ajattelevat (meidän maamme) eivät ole hyötyneet EU:n jäsenyydestä? Ensin? Entä sitten? (Enintään 3 vastausta) (% – EU)

EU:n jäsenyys vaarantaa (meidän maamme) enemmän rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisen kannalta (maamme)	(Maamme) talous voisi toimia paremmin, jos EU:n ulkopuolella	(Kansallisille) ihmisille tärkeitä asioita käsitellään parhaiten kansallisella tasolla.	EU:n jäsenyys heikentää (maamme) ulkorajojen valvontaa	(Kansalaisuudella) ihmisillä on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehdyissä päätöksissä	(Maamme) hallituksella on hyvin vähän vaikutusvaltaa EU:n tasolla tehtäviin päätöksiin	EU laskee (NATIONALITY) ihmisten elintasoa	En tiedä
EU27-MAAT	11	20	30	20	34	25	17	11
Koulutus (loppu)
15—	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Opiskelee edelleen	12	20	29	20	32	23	13	13
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	12	23	29	17	31	26	27	9
Aika ajoin	13	20	28	21	33	26	18	10
Lähes koskaan/ei koskaan	10	19	32	20	35	25	15	11

V. LÄMMITYS: KANSALAISTEN KIINNOSTUS EU:TA KOHTAAN JA SEURAAVAT EUROOPAN PARLAMENTIN VAALIT

Mietinnönviimeisessä luvussa käsitellään kansalaisten kiinnostusta ja osallistumista eurooppalaisiin demokraattisiin prosesseihin. Se alkaa mittaamalla kansalaisten näkemyksiä demokratiasta ja heidän näkemyksiään siitä, onko heidän äänellään merkitystä. Yleisesti ottaen kansalaiset suhtautuvat edelleen myönteisesti siihen, miten demokratia toimii, vaikka on epävarmaa, onko äänelläni merkitystä ja kotimaassani. Tämän jälkeen luvussa keskitytään kansalaisten kiinnostukseen Euroopan politiikkaa kohtaan ja siihen, missä määrin he saavat tietoa EU:n politiikasta ja seuraavat sitä.

Painopiste siirtyy sitten vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleihin, joissa tarkastellaan kansalaisten tietämystä, kiinnostusta ja äänestystodennäköisyyttä. On rohkaisevaa, että jo yli puolet EU:n kansalaisista ilmoittaa olevansa kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista, ja kaksi kolmasosaa ilmoittaa äänestävänsä.

5.1 Kiinnostuneisuus EU-asioita kohtaan

Kuten edellisessä luvussa todettiin, demokratiaa pidetään Euroopan parlamentin puolustamana tärkeimpänä arvona. Tässä yhteydessä on rauhoittavaa, että ehdoton enemmistö kansalaisista on edelleen tyytyväinen demokratiaan ja omassa maassaan, vaikka yleinen tyytyväisyys demokratian toimintaan ja kansallisesti on vähentynyt huhti-toukokuusta 2022 lähtien. Lähes kuusi kymmenestä kansalaisesta (54 prosenttia) sanoo olevansa tyytyväisiä demokratian toimintaan (-5 prosenttiyksikköä), kun taas 40 prosenttia (+ 4 prosenttiyksikköä) ei ole tyytyväinen. Kansallisen tason osalta hieman alle kuusi kymmenestä vastaajasta (56 prosenttia, -4 prosenttiyksikköä) on tyytyväinen demokratian toimintaan kansallisella tasolla, kun taas yli neljä kymmenestä (42 prosenttia, + 4 prosenttiyksikköä) sanoo olevansa tyytymättömiä.

Yhteensä ”tyydyttävä” – Maamme ”Tyydyttävä” yhteensä – EU Yhteensä ”Ei tyytyväinen” – Maamme ”Ei tyytyväinen” yhteensä – EU En tiedä – Maamme En tiedä – EU SD18ab Yleensä, oletteko hyvin tyytyväisiä, melko tyytyväisiä, ette kovin tyytyväisiä tai ette lainkaan tyytyväisiä siihen, miten demokratia toimii (meidän maamme)? Entä miten demokratia toimii? (% – EU)

Kuten muista kysymyksistä on todettu, vuoden 2022 huhti-toukokuun jälkeen tapahtunut kielteinen muutos on kääntänyt päinvastaisen nousun viimeisten kuuden kuukauden aikana, joten sekä EU:n että kansallisen tason luokitukset ovat nyt samanlaiset kuin vuosi sitten, jolloin 53 prosenttia kansalaisista oli tyytyväisiä demokratiaan ja lähes kuusi kymmenestä (57 prosenttia) oli tyytyväinen maansa demokratiaan.

Neljää maata lukuun ottamatta suurin osa vastaajista on tyytyväinen siihen,että demokratia toimii. Suurimmat osuudet ovat Irlannissa, Tanskassa (molemmat 78 %), Luxemburgissa (76 %), Maltassa (72 %) ja Portugalissa (70 %). Kolmessa jäsenvaltiossa tyytymättömyys on enemmistön näkemys: Kreikka (61 % tyytymätön), Slovakia ja Kypros (molemmat 52 %). Ranskassa on yhtä suuret osuudet, jotka ovat tyytyväisiä ja tyytymättömiä (molemmat 45 %). Maltalla on erittäin suuri osuus, joka on ”erittäin tyytyväinen” (38 prosenttia), kun taas Kreikka on ainoa maa, jossa vähintään joka viides on ”ei lainkaan tyytyväinen” (26 prosenttia).

Kuten muista kysymyksistä on todettu, vuoden 2022 huhti-toukokuun jälkeen tapahtunut kielteinen muutos on kääntänyt päinvastaisen nousun viimeisten kuuden kuukauden aikana, joten sekä EU:n että kansallisen tason luokitukset ovat nyt samanlaiset kuin vuosi sitten, jolloin 53 prosenttia kansalaisista oli tyytyväisiä demokratiaan ja lähes kuusi kymmenestä (57 prosenttia) oli tyytyväinen maansa demokratiaan.

Neljää maata lukuun ottamatta suurin osa vastaajista on tyytyväinen demokratian toimintaan. Suurimmat osuudet ovat Irlannissa, Tanskassa (78 %), Luxemburgissa (76 %), Maltassa (72 %) ja Portugalissa (70 %). Kolmessa jäsenvaltiossa tyytymättömyys on enemmistön näkemys: Kreikka (61 % tyytymätön), Slovakia ja Kypros (molemmat 52 %). Ranskassa on yhtä suuret osuudet, jotka ovat tyytyväisiä ja tyytymättömiä (molemmat 45 %). Maltalla on erittäin suuri osuus, joka on ”erittäin tyytyväinen” (38 prosenttia), kun taas Kreikka on ainoa maa, jossa vähintään joka viides on ”ei lainkaan tyytyväinen” (26 prosenttia).

Yhteensä ”tyydyttävä” Yhteensä ”Ei tyytyväinen” En tiedä SD18b Ja miten demokratia toimii? (%)

Tyytyväisyys demokratian toimintaan kansallisella tasolla vaihtelee suuresti eri puolilla EU:ta. Tyytyväisyys on enemmistönä 17 maassa, ja suurin tyytyväisyysaste on Tanskassa (89 %), Luxemburgissa (85 %), Irlannissa (84 %), Suomessa (83 %) ja Ruotsissa (82 %). Loput kymmenessä maassa suurin osa on tyytymättömiä, ja eniten tyytymättömyyttä on Slovakiassa (68 %), Kreikassa (65 %), Bulgariassa (63 %), Kroatiassa (60 %) ja Kyproksessa (59 %). Bulgariassa (27 %), Kreikassa (26 %) ja Slovakiassa (20 %) vähintään joka viides ei ole lainkaan tyytyväinen.

Tyytyväisyys siihen, miten demokratia toimii kansallisesti, on korkeinta Euroopan pohjoisilla alueilla ja on yleensä alhaisempi itäisillä ja eteläisillä alueilla.

Kartta Legenda SD18a Yleensä, oletteko erittäin tyytyväisiä, melko tyytyväisiä, ette kovin tyytyväisiä vai ette lainkaan tyytyväisiä siihen, miten demokratia toimii (maamme)? (% – yhteensä ”tyydytetty”)

Sosiodemografinen analyysi osoittaa samaa tyytyväisyyttä demokratiaan sekä kansallisella että EU:n tasolla, 15–24-vuotiaita, pisimpään koulutuksen suorittaneita, opiskelijoita ja johtajia sekä niitä, joilla on vähemmän taloudellisia vaikeuksia, todennäköisimmin tyytyväisiä. Esimerkiksi 60 prosenttia niistä, joilla on vähiten taloudellisia vaikeuksia, on tyytyväinen demokratian toimintaan, kun taas 32 prosentilla on eniten vaikeuksia.

Sama malli näkyy niillä, joilla on myönteinen kuva tai Euroopan parlamentista sekä maan että EU:n tasolla. Esimerkiksi 82 prosenttia vastaajista, joilla on myönteinen mielikuva Euroopan parlamentista, sanoo olevansa tyytyväisiä demokratian toimintatapaan, kun taas 18 prosenttia vastaajista suhtautuu kielteisesti demokratiaan.

Lisäksi ne, jotka ovat tyytyväisiä siihen, miten demokratia toimii yhdellä tasolla, ovat todennäköisemmin tyytyväisiä tapaan, jolla se toimii toisella tasolla. Esimerkiksi 84 prosenttia, jotka ovat tyytyväisiä siihen, miten demokratia toimii omassa maassaan, ovat tyytyväisiä myös EU:n tasolla, kun taas 77 prosenttia niistä, jotka eivät ole tyytyväisiä maatasolla, on myös tyytymättömiä EU:n tasolla.

SD18 Yleensä, oletko hyvin tyytyväinen, melko tyytyväinen, et kovin tyytyväinen tai et lainkaan tyytyväinen siihen, miten demokratia toimii? (% – EU)

Maamme	EU
Yhteensä ”tyydyttävä”	Yhteensä ”Ei tyytyväinen”	Yhteensä ”tyydyttävä”	Yhteensä ”Ei tyytyväinen”
EU 27	56	42	54	40
Sukupuoli
Mies	58	41	55	41
Nainen	54	43	52	41
Ikä
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Koulutus (loppu)
15—	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Opiskelee edelleen	63	32	65	27
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	54	44	53	43
Johtajat	67	32	66	32
Muut valkoiset kaulukset	57	42	59	37
Manuaaliset työntekijät	50	48	49	47
Talohenkilöt	48	48	42	47
Työttömät	45	54	46	48
Eläkkeellä	57	41	50	42
Opiskelijat	63	32	65	27
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	32	66	32	61
Aika ajoin	51	47	49	45
Lähes koskaan/ei koskaan	62	36	60	35
Tyytyväisyys demokratiaan
Tyytyväinen	84	16	100
Ei tyytyväinen	22	77	100
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	74	25	82	16
Neutraali	53	44	48	44
Negatiivista	28	71	18	78

Niiden kansalaisten osuus, jotka ovat yhtä mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä, on vähentynyt huhti-toukokuusta 2022 (47 %, -6 prosenttiyksikköä). Tämä tarkoittaa, että enemmistö ei ole enää samaa mieltä, ja tulokset palaavat vuosien 2020 ja 2021 tasolle, kun marras-joulukuun 2021 ja huhti-toukokuun 2022 välisenä aikana tapahtui positiivinen muutos (+ 10 prosenttiyksikköä). Erimielisyys on kasvanut huhti-toukokuusta 2022 ja on nyt 49 % (+ 6 prosenttiyksikköä).

Yhteensä ”Hyväksy” Yhteensä ”Disagree” En tiedä D72.1 Missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Äänelläni on merkitystä (% – EU)

Kahdessatoista jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista on samaa mieltä äänimäärästään, ja korkein taso on Ruotsissa (80 %), Tanskassa (78 %), Maltassa (71 %) ja Alankomaissa (68 %). Muissa 15 maassa enemmistö on eri mieltä, ja eniten erimielisyyksiä esiintyy Virossa (79 %), Kyproksessa (74 %) ja Kreikassa (73 %).

Osuus, joka on samaa mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä, on kasvanut vain kolmessa jäsenvaltiossa: Ruotsi (80 %, + 6 prosenttiyksikköä), Alankomaat (68 %, + 6 prosenttiyksikköä) ja Malta (71 %, + 3 prosenttiyksikköä). Sopimus on vähentynyt 16 jäsenvaltiossa, ja Espanjassa (38 %, -11 prosenttiyksikköä), Ranskassa (41 %, -11 prosenttiyksikköä) ja Kyproksessa (23 %, -10 prosenttiyksikköä) vähennys on vähintään 10 prosenttiyksikköä. Sopimus on pysynyt vakaana kahdeksassa muussa maassa.

Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 D72.1 Missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Äänelläni on merkitystä (% – Yhteensä ”Sopimus”)

Kun otetaan huomioon EU:n tasolla tapahtunut lasku, niiden osuus, jotka ovat yhtä mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassaan, on laskenut viisi prosenttiyksikköä 60 prosenttiin. Eri mieltä olevien osuus on kasvanut neljällä prosenttiyksiköllä 37 prosenttiin. Nämä muutokset kääntävät positiivisen muutoksen marras-joulukuusta 2021 huhti-toukokuuhun 2022, joten tulokset ovat nyt samat kuin vuosi sitten.

Yhteensä ”Hyväksy” Yhteensä ”Disagree” En tiedä D72.2 Missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Ääneni lasketaan mukaan (MAA) (% – EU)

18 jäsenvaltiossa enemmistö on samaa mieltä oman maansa äänimäärästä, ja tätä kantaa on Ruotsissa (97 %), Tanskassa (93 %), Suomessa (85 %), Alankomaissa (84 %) ja Maltassa (81 %). Lopuissa yhdeksässä maassa enemmistö ei usko, että niiden äänellä on merkitystä. Suurimmat tasot ovat Kreikassa (68 %), Liettuassa (66 %) ja Kyproksessa (63 %).

Verrattuna huhti-toukokuuhun 2022 vastaajilla 16 maassa on nyt vähemmän todennäköistä, että heidän äänensä lasketaan omassa maassaan. Suurin lasku on Liettuassa (29 %, -11 prosenttiyksikköä), Romaniassa (41 %, -10 prosenttiyksikköä), Ranskassa (61 %, -9 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (56 %, -9 prosenttiyksikköä). Sopimus on lisääntynyt neljässä jäsenvaltiossa: Bulgaria (55 %, + 3 prosenttiyksikköä), Latvia (46 %, + 3 prosenttiyksikköä), Suomi (85 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja Ruotsi (97 %, + 3 prosenttiyksikköä). Sopimus on pysynyt vakaana muissa seitsemässä maassa.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 D72.2 Missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Ääneni lasketaan mukaan (MAA) (% – EU) Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että eniten vaihtelua esiintyy koulutuksen ja taloudellisen tilanteen kautta. Mitä kauemmin vastaaja pysyi koulutuksessa, sitä todennäköisemmin hän on samaa mieltä siitä, että hänen äänellään on merkitystä, ja se vaihtelee 55 prosentista vähintään 20-vuotiaisiin ja 35 prosenttiin 15-vuotiaista tai sitä nuoremmista.

Analyysi osoittaa, että yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien johtajat ovat todennäköisimmin samaa mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä (59 prosenttia) verrattuna erityisesti kotihenkilöihin (34 prosenttia) ja työttömiin vastaajiin (36 prosenttia).

Mitä vähemmän taloudellisia vaikeuksia vastaajalla on, sitä todennäköisemmin he ovat yhtä mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä. Niistä, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia, 53 prosenttia on samaa mieltä, kun taas tämä osuus on paljon pienempi (27 prosenttia) niistä, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta.

Vastaajat, jotka seuraavat EU:n politiikkaa, ovat todennäköisemmin samaa mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä (57 prosenttia, 35 prosenttia niistä, jotka eivät noudata EU:n politiikkaa).

D72,1 To missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä kunkin seuraavan väittämän kanssa? Äänelläni on merkitystä (% – EU)

Yhteensä ”Hyväksy”	Yhteensä ”Disagree”
EU27-MAAT	47	49
Koulutus (loppu)
15—	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Opiskelee edelleen	50	43
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	46	51
Johtajat	59	38
Muut valkoiset kaulukset	51	46
Manuaaliset työntekijät	44	S2
Talohenkilöt	34	62
Työttömät	36	58
Eläkkeellä	46	49
Opiskelijat	50	43
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	27	68
Aika ajoin	42	54
Lähes koskaan/ei koskaan	53	43
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	57	41
Ei seuraa	35	59

Sosiodemografisessa analyysissä vähintään 20-vuotiaan koulutuksen suorittaneet vastaajat ovat todennäköisemmin samaa mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassaan (68 %) verrattuna 15-vuotiaisiin tai nuorempiin (47 %). Yhteiskunnallis-ammatillisista ryhmistä johtajat ovat todennäköisimmin samaa mieltä (75 %), kun taas kotihenkilöt ja työttömät vastaajat ovat epätodennäköisimmin samaa mieltä (molemmat 46 %).

Mitä vähemmän taloudellisia vaikeuksia vastaajalla on, sitä todennäköisemmin he ovat yhtä mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä heidän kotimaassaan. Niistä, joilla harvoin tai ei koskaan ole vaikeuksia, 68 % on samaa mieltä, kun taas 36 % niistä, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta.

Vastaajat, jotka seuraavat EU:n politiikkaa, ovat todennäköisemmin samaa mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä omassa maassaan (69 prosenttia, 49 prosenttia niistä, jotka eivät noudata EU:n politiikkaa).

Näiden kahden kysymyksen välillä on huomattavia päällekkäisyyksiä. Vastaajat, jotka ovat yhtä mieltä siitä, että heidän äänellään on merkitystä, ovat enimmäkseen samaa mieltä (93 prosentissa tapauksista) siitä, että heidän äänellään on merkitystä myös omassa maassaan.

D72.2 Missä määrin olet samaa mieltä tai eri mieltä seuraavista väittämistä? Ääneni lasketaan mukaan (MAA) (% – EU)

Yhteensä ”Hyväksy”	Yhteensä ”Disagree”
EU27-MAAT	60	37
Koulutus (loppu)
15—	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Opiskelee edelleen	59	35
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	57	41
Johtajat	75	23
Muut valkoiset kaulukset	62	37
Manuaaliset työntekijät	55	42
Talohenkilöt	46	52
Työttömät	46	49
Eläkkeellä	63	34
Opiskelijat	59	35
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	36	61
Aika ajoin	52	45
Lähes koskaan/ei koskaan	68	30
Äänelläni on merkitystä
Yhteensä samaa mieltä	93	7
Yhteensä eri mieltä	30	69
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	69	30
Ei seuraa	49	47

Sitoutuminen EU:n politiikkaan on vähentynyt viimeisten kuuden kuukauden aikana, ja 56 prosenttia kansalaisista (-10 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2022) ilmoitti noudattavansa EU:n politiikassa tapahtuvia toimia. Noin joka kuudes (16 %, -5 prosenttiyksikköä) sanoo, että he seuraavat sitä, mitä tapahtuu suurimman osan ajasta, ja 40 % (-5 prosenttiyksikköä) tekee niin aika ajoin. Noin joka neljäs (27 %, + 5 prosenttiyksikköä) sanoo, että he harvoin seuraavat EU:n politiikkaa ja 17 % (+ 5 prosenttiyksikköä) ei koskaan tai lähes koskaan tee niin. Vaikka nämä havainnot ovat vähentyneet huhti-toukokuusta 2022 lähtien, tämä on seurausta marraskuun 2021 ja huhti-toukokuun 2022 välisestä kasvusta, joten tulokset ovat nyt samanlaisia kuin vuosi sitten.

Suurin osa vastaajista seuraa EU:n politiikkaa 19 jäsenvaltiossa. Suurimmat osuudet ovat Luxemburgissa (76 %), Alankomaissa (69 %), Saksassa (68 %), Ruotsissa ja Suomessa (molemmissa 64 %). Liettuassa yhtä suuret osuudet ”seuraavat” ja ”älä seuraa” EU:n politiikkaa (molemmat 50 %), kun taas seitsemässä maassa vain vähemmistö kansalaisista seuraa EU:n politiikkaa. Pienimmät osuudet EU:n politiikan jälkeen ovat Bulgariassa, Sloveniassa (molemmat 40 %), Slovakiassa (44 %) ja Virossa (45 %).

Yli neljännes vastaajista Maltassa (35 prosenttia), Luxemburgissa (27 prosenttia) ja Saksassa (26 prosenttia) noudattaa EU:n politiikkaa ”suurimmaksi osaksi”, kun vastaava luku Bulgariassa oli 6 prosenttia ja Sloveniassa, Liettuassa ja Romaniassa 7 prosenttia.

EU:n 21 jäsenvaltiossa vastaajat seuraavat EU:n politiikkaa useimmiten vähemmän kuin puoli vuotta sitten, ja seitsemässä maassa lasku on yli kymmenen prosenttiyksikköä: Puola (52 %, -20 prosenttiyksikköä), Bulgaria (40 %, -18 prosenttiyksikköä), Saksa (68 %, -16 prosenttiyksikköä), Viro (45 %, -15 prosenttiyksikköä), Espanja (48 %, -14 prosenttiyksikköä), Liettua (50 %, -12 prosenttiyksikköä) ja Slovenia (40 %, -12 prosenttiyksikköä). Kasvu on ollut vähäistä Luxemburgissa (76 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja Romaniassa (53 %, + 3 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet vakaina muissa neljässä jäsenvaltiossa.

(Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) Harvoin 27 (+ 5) Ei koskaan tai lähes koskaan 17 (+ 5) En tiedä 0 (=) Suurimman osan ajasta 16 (-5) Aika ajoin 40 (-5) QA2 Jotkut ihmiset seuraavat sitä, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu, olivatpa vaalit käynnissä tai eivät. Toiset eivät ole niin kiinnostuneita. Sanoisitko, että seuraat, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu? (% – EU27) Sosiodemografinen analyysi keskittyy niihin, jotka seuraavat EU:n politiikkaa suurimman osan ajasta tai silloin tällöin. Se osoittaa, että miehet seuraavat naisia todennäköisemmin EU:n politiikkaa (61 % vs. 52 %). Se osoittaa myös, että ihmiset seuraavat todennäköisemmin EU:n politiikkaa ikääntyessään, sillä niiden osuus on noussut 42 prosentista 15–24-vuotiaiden keskuudessa 61 prosenttiin yli 55-vuotiaista.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA2 Jotkut ihmiset seuraavat sitä, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu, olivatpa vaalit käynnissä tai eivät. Toiset eivät ole niin kiinnostuneita. Sanoisitko, että seuraat, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu? (% – yhteensä ”Seuraa”)

Mitä kauemmin vastaaja pysyi koulutuksessa, sitä todennäköisemmin hän seuraa EU:n politiikkaa. Osuus on 68 prosenttia yli 20-vuotiaaksi jääneistä, kun taas 15 vuotta täyttäneiden osuus on 45 prosenttia. Myös yhteiskunnallis-ammatillisten ryhmien välillä on suuria eroja: EU:n politiikkaa seuraavien ryhmien osuus vaihtelee johtajien 70 prosentista kotitalouksiin 38 prosenttiin.

Ne, joilla on vain vähän taloudellisia vaikeuksia (61 prosenttia), seuraavat EU:n politiikkaa paljon todennäköisemmin kuin ne, joilla on vaikeuksia suurimman osan ajasta (44 prosenttia).

Vastaajat, joilla on myönteinen kuva tai Euroopan parlamentista, seuraavat todennäköisemmin sitä, mitä EU:n politiikassa tapahtuu (68 prosenttia ja 74 prosenttia). EU:n politiikan seurannassa on kuitenkin vain vähän tai ei lainkaan eroa, kun verrataan niitä, joiden kuva tai Euroopan parlamentista on neutraali (47 prosenttia kussakin tapauksessa), ja niitä, joiden imago on negatiivinen (46 prosenttia ja 49 prosenttia niistä, joilla on kielteinen kuva Euroopan parlamentista).

QA2 Jotkut ihmiset seuraavat sitä, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu, olivatpa vaalit käynnissä tai eivät. Toiset eivät ole niin kiinnostuneita. Sanoisitko, että seuraat, mitä Euroopan unionin politiikassa tapahtuu? (% – EU)

Yhteensä ”Seuraa”	Yhteensä ”Ei seuraa”
EU 27	56	44
Sukupuoli
Mies	61	39
Nainen	52	48
Ikä
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Koulutus (loppu)
15—	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Opiskelee edelleen	48	52
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	66	34
Johtajat	70	30
Muut valkoiset kaulukset	60	40
Manuaaliset työntekijät	49	51
Talohenkilöt	38	62
Työttömät	44	55
Eläkkeellä	61	39
Opiskelijat	48	52
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	44	56
Aika ajoin	53	47
Lähes koskaan/ei koskaan	61	39
Kuva
Yhteensä ”positiivinen”	68	32
Neutraali	47	53
Yhteensä ”negatiivinen”	46	54
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	74	26
Neutraali	47	53
Negatiivista	49	51

Kaksi kolmasosaa kansalaisista keskustelee eurooppalaisesta politiikasta ainakin satunnaisesti ystävien tai sukulaisten kanssa. Hieman yli puolet kertoo keskustelevansa toisinaan eurooppalaisista poliittisista asioista ystävien ja sukulaisten kanssa (52 %, -1 prosenttiyksikköä huhti-toukokuussa 2022), kun taas 15 % (-3 prosenttiyksikköä) kertoo keskustelevansa usein Euroopan poliittisista kysymyksistä. Noin kolmannes (33 %, + 4 prosenttiyksikköä) ei koskaan keskustele tällaisista asioista.

Pidemmällä aikavälillä suuntaus osoittaa, että EU:n poliittisista kysymyksistä usein keskustellaan ystävien tai sukulaisten kanssa suhteellisen korkealla tasolla. Osuus, joka toisinaan keskustelee tällaisista asioista, on pysynyt suhteellisen vakaana vuodesta 2020.

(Lokakuu/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022) Ei koskaan 33 (+ 4) En tiedä 0 (=) Usein 15 (-3) Satunnaisesti 52 (-1) D71.2 Kun tapaat ystäviä tai sukulaisia, sanoisitko, että keskustelet usein, satunnaisesti tai ei koskaan...? EU:n poliittiset asiat (% – EU27) 25 maassa vastaajat sanovat useimmin keskustelevansa EU:n poliittisista kysymyksistä, ja niiden osuus on suurin Unkarissa (69 %), Slovakiassa (65 %) ja Saksassa (62 %). Espanjassa (56 %) ja Ranskassa (54 %) vastaajat sanovat useimmiten, että he eivät koskaan keskustele EU:n poliittisista kysymyksistä.

Seitsemässä maassa ainakin joka viides kertoo keskustelevansa usein EU:n poliittisista asioista ystävien ja sukulaisten kanssa. Suurimmat osuudet ovat Maltassa (30 %), Alankomaissa (27 %) ja Kreikassa (25 %). Sloveniassa sitä vastoin 7 prosenttia ja Portugalissa 9 prosenttia kertoo samoin.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 D71.2 Kun tapaat ystäviä tai sukulaisia, sanoisitko, että keskustelet usein, satunnaisesti tai ei koskaan...? Euroopan poliittiset asiat (% – Usein)

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että vähintään 20-vuotiaat (21 prosenttia) itsenäisinä ammatinharjoittajina toimineista vastaajista (23 prosenttia) ja johtajista (22 prosenttia) keskustelevat todennäköisimmin eurooppalaisista poliittisista asioista ystävien ja sukulaisten kanssa. Ne, jotka eivät koskaan puhu Euroopan poliittisista asioista, ovat todennäköisimmin 15–24-vuotiaita (44 %), 15-vuotiaita tai nuorempia (48 %), kotihenkilöitä (50 %), työttömiä (48 %) ja niitä, joilla on eniten taloudellisia vaikeuksia (44 %).

D71.2 Kun tapaat ystäviä tai sukulaisia, sanoisitko, että keskustelet usein, satunnaisesti tai ei koskaan...? EU:n poliittiset asiat (% – EU27)

Usein	Satunnaisesti	Ei koskaan
EU27-MAAT	15	52	33
Ikä
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Koulutus (loppu)
15—	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Opiskelee edelleen	14	46	40
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	23	54	23
Johtajat	22	58	20
Muut valkoiset kaulukset	15	60	25
Manuaaliset työntekijät	12	52	35
Talohenkilöt	8	41	50
Työttömät	11	40	48
Eläkkeellä	14	50	35
Opiskelijat	14	46	40
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	14	42	44
Aika ajoin	13	54	33
Lähes koskaan/ei koskaan	16	53	31

Ennen tämän alajakson tulosten tarkastelua on syytä huomata, että muut viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että Euroopan parlamentti ja muut EU:n toimielimet ovat hyvin tietoisia asiasta. Esimerkiksi Eurobarometri-tutkimuksessa noin yhdeksän kymmenestä kansalaisesta sanoo kuulleensa Euroopan parlamentista, ja tämä on ollut johdonmukaista ajan mittaan27 Eurobarometri 97, kesä 2022 .

Tässä tutkimuksessa yli kuusi kymmenestä EU:n kansalaisesta (64 %, + 1 prosenttiyksikköä marras-joulukuussa 2021) kertoo lukeneensa, nähneet tai kuulleet jotain Euroopan parlamentista joko Internetistä, televisiosta tai radiosta.

(Lokakuu/marras 2022 – marras/joulukuu 2021) Ei 36 (-1) En tiedä 0 (=) Kyllä 64 (+ 1) QA1 Oletko äskettäin lukenut lehdistöstä, nähnyt internetissä tai televisiossa tai kuullut radiosta jotain Euroopan parlamentista? (% – EU27) On jonkin verran vaihtelua: kahdeksassa jäsenvaltiossa vähintään kolme neljäsosaa vastaajista kertoi lukeneensa, nähneensä tai kuulleet äskettäin Euroopan parlamentista Luxemburgin (80 %), Viron, Suomen, Slovakian ja Liettuan (kaikki 79 %). Tämä koskee kuitenkin alle puolta vastaajista Ranskassa (37 %) ja Tanskassa (49 %).

Vaikka EU:n tasolla on tapahtunut vain vähän muutoksia marras-joulukuusta 2021 lähtien, maatasolla on tapahtunut joitakin merkittäviä muutoksia. Kasvua on paljon Unkarissa (77 %, + 16 prosenttiyksikköä), Luxemburgissa (80 %, + 15 prosenttiyksikköä), Kyproksessa (65 %, + 14 prosenttiyksikköä) ja Bulgariassa (53 %, + 10 prosenttiyksikköä). Myös Maltassa (67 %, -10 prosenttiyksikköä) ja Puolassa (62 %, -10 prosenttiyksikköä) on tapahtunut suuria laskuja. Kaiken kaikkiaan 12 maata on kasvanut marras-joulukuusta 2021 lähtien, kun taas viidessä maassa on laskua.

Marras/joulukuu 2021 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka/marras 2022 – marras/joulu 2021 QA1 Oletko äskettäin lukenut lehdistöstä, nähnyt internetissä tai televisiossa tai kuullut radiosta jotain Euroopan parlamentista? (% – kyllä)

Sosiodemografiset havainnot osoittavat, että miehet ovat naisia todennäköisempiä sanomaan, että he ovat äskettäin lukeneet, nähneet tai kuulleet jotain Euroopan parlamentista (68 prosenttia verrattuna 59 prosenttiin), kun taas iän myötä osuus kasvaa 49 prosentista 15–24-vuotiaiden keskuudessa 67 prosenttiin 40–54-vuotiaista ja yli 55-vuotiaista. Korkeasti koulutetut ihmiset sanovat, että he ovat lukeneet, nähneet tai kuulleet jotain viime aikoina (71 % niistä, jotka ovat päättäneet koulutuksensa 20-vuotiaana tai sitä vanhempina). Osuus on suurempi myös niillä, joilla on harvoin tai ei koskaan vaikeuksia maksaa laskuja (67 %), sekä johtajilla (73 %) ja itsenäisillä ammatinharjoittajilla (71 %).

Vastaajat, joilla on myönteinen kuva Euroopan parlamentista (78 %), sanovat todennäköisemmin lukeneensa, nähneensä tai kuulleet jotain äskettäin kuin ne, joilla on negatiivinen kuva (59 prosenttia) tai neutraali kuva (56 prosenttia). Tämä viittaa siihen, että ihmisten mielikuvan ja Euroopan parlamentista lukemansa, näkemänsä tai kuulemansa määrän välillä on yhteys, vaikkakaan ei ole selvää, miten nämä kaksi tekijää ovat vuorovaikutuksessa – eli johtaako tiedon vastaanottaminen vahvempaan vai myönteisempään imagoon vai etsivätkö he todennäköisemmin tietoa.

QA1 Oletko äskettäin lukenut lehdistöstä, nähnyt internetissä tai televisiossa tai kuullut radiosta jotain Euroopan parlamentista? (% – EU)

Kyllä	Ei
EU 27	64	36
Sukupuoli
Mies	68	32
Nainen	59	41
Ikä
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Koulutus (loppu)
15—	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Opiskelee edelleen	52	48
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	71	29
Johtajat	73	27
Muut valkoiset kaulukset	66	34
Manuaaliset työntekijät	60	40
Talohenkilöt	53	47
Työttömät	52	48
Eläkkeellä	67	33
Opiskelijat	52	48
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	54	46
Aika ajoin	60	40
Lähes koskaan/ei koskaan	67	33
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	78	22
Neutraali	56	44
Negatiivista	59	41

5.2. Euroopan parlamentin vaalit

Äänestämisen merkitys Euroopan parlamentin vaaleissa on vähentynyt huhti-toukokuusta 2022 lähtien, ja alle puolet kansalaisista (46 prosenttia) on nyt erittäin tärkeä äänestämisessä (-13 prosenttiyksikköä). Noin neljä kymmenestä (39 prosenttia, + 8 prosenttiyksikköä) katsoo, että äänestäminen näissä vaaleissa on keskitasoa, kun taas 14 prosenttia (+ 5 prosenttiyksikköä) pitää äänestämisen merkitystä heille vähäisenä.

Pitkän aikavälin suuntausten analyysi osoittaa, että nykyiset luvut vastaavat viimeisiä Euroopan parlamentin vaaleja edeltäviä tuloksia. Vastaavassa ajassa (noin 18 kuukautta ennen vaaleja) 42 prosenttia piti erittäin tärkeänä äänestystä syys-lokakuussa 2017, ja se nousi 49 prosenttiin huhtikuussa 2018 (vuosi ennen viimeisiä vaaleja). Tämä osoittaa, että nykyinen tulos (46 %, jolla on suuri merkitys) on yhdenmukainen aiempien tulosten kanssa ja että huhti-toukokuussa 2022 (59 %) luku oli yleensä suuri.

Loka/marraskuu 2022 Huhti/toukokuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 Yhteensä ”Korkea merkitys” (8–10) ”Keskimääräinen merkitys” (4–7) ”Vähäinen merkitys” (1–3) En tiedä QA22a Kerro, kuinka tärkeää on äänestää henkilökohtaisesti Euroopan parlamentin vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, kun yksi tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jolla ei ole mitään merkitystä sinulle, ja 10 tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jota pidät välttämättömänä tai keskeisenä velvollisuutena sinulle kansalaisena. Loput numerot osoittavat jotain näiden kahden asennon välissä. (% – EU27) Viidessätoista jäsenvaltiossa suurin osa vastaajista pitää äänestystä erittäin tärkeänä Euroopan parlamentin vaaleissa. Suurimmat osuudet ovat Tanskassa (71 %), Ruotsissa (68 %), Irlannissa ja Alankomaissa (molemmissa 63 %). Muissa 12 jäsenvaltiossa enemmistö katsoo, että äänestäminen Euroopan parlamentin vaaleissa on keskitasoa. Vastaajat sanovat tämän todennäköisimmin Slovakiassa (51 %), Romaniassa (49 %), Italiassa ja Kroatiassa (molemmissa 47 %).

Yhteensä ”Korkea merkitys” (8–10) ”Keskimääräinen merkitys” (4–7) ”Vähäinen merkitys” (1–3) En tiedä QA22a Kerro, kuinka tärkeää on äänestää henkilökohtaisesti Euroopan parlamentin vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, kun yksi tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jolla ei ole mitään merkitystä sinulle, ja 10 tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jota pidät välttämättömänä tai keskeisenä velvollisuutena sinulle kansalaisena. Loput numerot osoittavat jotain näiden kahden asennon välissä. (%) Yhdeksässä maassa vähintään yksi viidestä vastaajasta pitää äänestämisen merkitystä Euroopan parlamentin vaaleissa vähäisenä. Suurimmat osuudet ovat Tšekissä (31 %), Virossa (29 %) ja Kyproksessa (25 %).

Niiden vastaajien osuus, jotka sanovat äänestävänsä Euroopan parlamentin vaaleissa, on henkilökohtaisesti laskenut 13 prosenttiyksikköä huhti-toukokuusta 2021 lähtien. Se on myös vähentynyt kaikissa maissa paitsi Itävallassa, Ruotsissa ja Alankomaissa, jossa se on pysynyt vakaana. Itse asiassa lasku on ollut 17 maassa vähintään kymmenen prosenttiyksikköä, ja eniten laskua on tapahtunut Sloveniassa (36 %, -27 prosenttiyksikköä), Maltassa (43 %, -25 prosenttiyksikköä) ja Ranskassa (40 %, -61 prosenttiyksikköä).

Näiden muutostenseurauksena keskisuuresta (eikä suuresta) merkityksestä on tullut hallitseva mielipide 11 maassa.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA22a Kerro, kuinka tärkeää on äänestää henkilökohtaisesti Euroopan parlamentin vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, kun yksi tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jolla ei ole mitään merkitystä sinulle, ja 10 tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jota pidät välttämättömänä tai keskeisenä velvollisuutena sinulle kansalaisena. Loput numerot osoittavat jotain näiden kahden asennon välissä. (% – ”Suuri merkitys” yhteensä)

Kaksi kolmasosaa (67 %) vastaajista piti erittäin tärkeänä, että he äänestävät henkilökohtaisesti kansallisissa vaaleissa (-5 prosenttiyksikköä huhti-toukokuussa 2022). Neljännes (25 %, + 3 prosenttiyksikköä) sanoo, että tämä on heille keskinkertainen, kun taas 7 % (+ 2 prosenttiyksikköä) pitää sitä vähäisenä.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 Yhteensä ”Korkea merkitys” (8–10) ”Keskimääräinen merkitys” (4–7) ”Vähäinen merkitys” (1–3) En tiedä QA22b Ja kuinka tärkeää tai ei ole se, että äänestätte kansallisissa vaaleissa (maamme)? (% – EU27)

Suurin osa vastaajista kussakin maassa sanoo, että äänestäminen kansallisissa vaaleissa on heille erittäin tärkeää, vaikkakin osuudet vaihtelevat Ruotsin 95 prosentista, Tanskan 91 prosentista ja Alankomaiden 87 prosentista 49 prosenttiin Belgiassa ja 50 prosenttiin sekä Bulgariassa että Romaniassa. Yhdeksän maata, joissa vähintään joka kymmenes sanoo äänestävänsä näissä vaaleissa, on vähäinen niille, joita johtavat Kypros, Belgia (molemmat 13 %), Bulgaria, Viro ja Ranska (kaikki 12 %).

Kaikissa maissa vastaajilla on suurempi merkitys kansallisissa vaaleissa äänestämiselle kuin EU-vaaleissa, mutta erot vaihtelevat huomattavasti. Pienimmät vaihtelut ovat Romaniassa (kansallinen 50 %, EU 41 %), Belgiassa (kansallinen 49 %, EU 38 %), Unkarissa (65 %, EU 52 %), Irlannissa (kansallinen 77 %, EU 63 %) ja Luxemburgissa (68 %, EU 54 %). Suurimmat erot ovat Tšekissä (64 %, EU 28 %), Slovakiassa (58 %, EU 26 %), Latviassa (70 %, EU 39 %) ja Suomessa (81 %, EU 50 %).

Verrattuna huhti-toukokuuhun 2022 vastaajilla on nyt suurempi merkitys kansallisissa vaaleissa Latviassa (70 %, + 8 prosenttiyksikköä), Alankomaissa (87 %, + 4 prosenttiyksikköä), Kreikassa (74 %, + 3 prosenttiyksikköä) ja Itävallassa (68 %, + 3 prosenttiyksikköä). Osuus on pienentynyt 17 maassa, erityisesti Maltassa (64 %, -17 prosenttiyksikköä), Bulgariassa (50 %, -13 prosenttiyksikköä), Sloveniassa (66 %, -13 prosenttiyksikköä) ja Belgiassa (49 %, -12 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet vakaina kuudessa maassa.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA22b Ja kuinka tärkeää tai ei ole se, että äänestätte kansallisissa vaaleissa (maamme)? (% – ”Suuri merkitys” yhteensä)

Sosiodemografinen analyysi osoittaa, että ikääntyneet vastaajat, korkeimmat koulutustasot, johtajat ja ne, joilla on vähiten taloudellisia vaikeuksia, ovat todennäköisimmin erittäin tärkeitä äänestämiselle ja kansallisissa vaaleissa. Suurimmat erot liittyvät koulutustasoon ja taloudelliseen tilanteeseen. Esimerkiksi 52 prosenttia niistä, joilla on vähiten taloudellisia vaikeuksia, on erittäin tärkeää äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa, kun taas 30 prosentilla on eniten taloudellisia vaikeuksia.

Myönteisen kuvan saaminen tai Euroopan parlamentista on yhteydessä äänestyksen merkitykseen. Esimerkiksi ne, joilla on myönteinen kuva EU: sta, arvostavat todennäköisemmin äänestämistä molemmissa vaaleissa heille erittäin tärkeiksi. Lisäksi ne, jotka ovat yhtä mieltä siitä, että äänellä on merkitystä, ovat todennäköisemmin erittäin tärkeitä äänestämiselle Euroopan parlamentin vaaleissa kuin ne, joiden mielestä heidän äänellään ei ole merkitystä (64 % vs. 30 %).

QA22 Kerro, kuinka tärkeää on äänestää henkilökohtaisesti Euroopan parlamentin vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, kun yksi tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jolla ei ole mitään merkitystä sinulle, ja 10 tarkoittaa, että äänestäminen on jotain, jota pidät välttämättömänä tai keskeisenä velvollisuutena sinulle kansalaisena. Loput numerot osoittavat jotain näiden kahden asennon välissä. (%)

Euroopan parlamentin vaalit	Kansalliset vaalit
”Suuri merkitys” yhteensä (8–10)	”Keskimääräinen merkitys” (4–7)	”Pieni merkitys” (1–3)	”Suuri merkitys” yhteensä (8–10)	”Keskimääräinen merkitys” (4–7)	”Vähäinen merkitys” (1–3)
EU 27	46	39	14	67	25	7
Sukupuoli
Mies	46	39	15	68	25	7
Nainen	46	40	13	67	26	6
Ikä
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Koulutus (loppu)
15—	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Opiskelee edelleen	47	40	11	64	27	7
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	53	34	13	73	21	6
Johtajat	59	34	7	81	16	2
Muut valkoiset kaulukset	48	40	11	68	26	5
Manuaaliset työntekijät	39	44	17	58	33	9
Talohenkilöt	33	46	19	53	35	11
Työttömät	32	42	26	52	31	16
Eläkkeellä	49	36	15	72	21	6
Opiskelijat	47	40	11	64	27	7
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	30	42	27	50	33	16
Aika ajoin	40	45	14	58	34	7
Lähes koskaan/ei koskaan	52	35	12	74	20	6
EU:n kuvittaja
Yhteensä ”positiivinen”	64	31	5	80	16	3
Neutraali	33	50	16	56	35	8
Yhteensä ”negatiivinen”	26	38	35	51	31	18
Äänelläni on merkitystä
Yhteensä samaa mieltä	64	33	3	79	19	1
Yhteensä eri mieltä	30	45	24	56	31	12
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	67	29	4	82	16	1
Neutraali	36	48	15	61	32	6
Negatiivista	31	37	32	56	29	15

Hieman yli puolet EU:n kansalaisista (54 prosenttia) on sitä mieltä, että he ovat kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista, jotka pidetään toukokuussa 2024. Tähän kuuluu 14 %, jotka sanovat olevansa ”hyvin kiinnostuneita” ja 40 %, jotka ovat ”jotain kiinnostuneita”. Yli neljä kymmenestä (45 %) sanoo, että he eivät ole kovin kiinnostuneita tai eivät lainkaan.

Nämä havainnot ovat hyvin samankaltaisia kuin syksyllä 2017 (EB88.1) havaitut havainnot vastaavana ajankohtana ennen viimeisiä Euroopan parlamentin vaaleja vuonna 2019.

(Lokakuu/marraskuu 2022 – syys/lokakuu 2017) Ei kovin kiinnostunut 30 (+ 4) Ei lainkaan kiinnostunut 15 (-2) En tiedä 1 (-1) Erittäin kiinnostunut 14 (-3) Hieman kiinnostunut 40 (+ 2) QA21 Seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään toukokuussa 2024. Kuinka kiinnostunut tai ei sanoisit olevasi näissä vaaleissa? (% – EU27)

Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa. Yli kuusi kymmenestä vastaajasta ilmoitti olevansa kiinnostuneita Maltasta (71 %), Irlannista, Alankomaista (molemmat 66 %), Luxemburgista, Ruotsista (molemmat 64 %) ja Saksasta (61 %). Toisessa ääripäässä alle neljä kymmenestä vastaajasta on kiinnostunut Tšekistä, Slovakiasta (molemmat 27 %), Virosta (37 %) ja Ranskasta (39 %).

Kun havaintoja verrataan syksyllä 2017 havaittuihin tuloksiin, kiinnostus seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin on lisääntynyt kymmenessä jäsenvaltiossa, erityisesti Kreikassa (56 %, + 14 prosenttiyksikköä), Kroatiassa (56 %, + 9 prosenttiyksikköä) ja Portugalissa (49 %, + 9 prosenttiyksikköä). Korot ovat laskeneet kymmenessä maassa, eniten Suomessa (53 %, -14 prosenttiyksikköä), Virossa (37 %, -13 prosenttiyksikköä) ja Alankomaissa (66 %, -13 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet muuttumattomina seitsemässä jäsenvaltiossa.

Syys/lokakuu 2017 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio Lokakuu/marraskuu 2022 – syys/lokakuu 2017 QA21 Seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään toukokuussa 2024. Kuinka kiinnostunut tai ei sanoisit olevasi näissä vaaleissa? (% – Yhteensä ”Kiinteät”)

Sosiodemografinen analyysi osoittaa suuria eroja koulutustason ja taloudellisten vaikeuksien mukaan. Kiinnostus seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin vaihtelee 63 prosentista vähintään 20-vuotiaana koulutuksen päättäneiden keskuudessa ja 43 prosenttiin niistä, jotka lopettivat koulutuksen 15-vuotiaana.

Yli puolet (57 prosenttia) vähiten taloudellisista vaikeuksista kärsivistä on sitä mieltä, että he ovat kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista, kun taas 36 prosentilla on eniten taloudellisia vaikeuksia. Johtajat (68 %) ovat todennäköisemmin kiinnostuneita kuin muissa yhteiskunnallis-ammatillisissa luokissa.

Nuoremmat vastaajat ovat hieman vähemmän kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista kuin vanhemmat vastaajat (48 prosenttia 15–24-vuotiaista ja 53–55 prosenttia vanhemmissa ikäryhmissä).

Kiinnostus seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin on suurempi niiden vastaajien keskuudessa, joiden mielikuva Euroopan parlamentista on myönteinen (79 % vs. 33 % niistä, joiden imago on negatiivinen), ne, jotka ovat samaa mieltä, (72 % vs. 37 %, jotka ovat eri mieltä) ja ne, jotka seuraavat EU:n politiikkaa (70 % vs. 32 %, jotka eivät ole samaa mieltä). Edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa äänestäneistä seitsemän kymmenestä (71 prosenttia) ilmoitti olevansa kiinnostuneita seuraavista, kun vastaava luku oli 26 prosenttia niistä, jotka eivät äänestäneet viime kerralla.

QA21 Seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään toukokuussa 2024. Kuinka kiinnostunut tai ei sanoisit olevasi näissä vaaleissa? (% – EU)

Yhteensä ”Kiinteät”	Yhteensä ”Ei kiinnostunut”
EU27-MAAT	54	45
Ikä
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Koulutus (loppu)
15—	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Opiskelee edelleen	53	45
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	61	39
Johtajat	68	32
Muut valkoiset kaulukset	57	42
Manuaaliset työntekijät	47	52
Talohenkilöt	41	58
Työttömät	42	57
Eläkkeellä	54	45
Opiskelijat	53	45
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	36	63
Aika ajoin	51	48
Lähes koskaan/ei koskaan	57	42
EU:n kuvittaja
Yhteensä ”positiivinen”	73	26
Neutraali	41	58
Yhteensä ”negatiivinen”	27	72
Äänelläni on merkitystä
Yhteensä samaa mieltä	72	27
Yhteensä eri mieltä	37	62
Äänestys edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa
Kyllä	71	28
Ei	26	73
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	79	20
Neutraali	44	55
Negatiivista	33	67
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	70	30
Ei seuraa	32	66

Vastaajilta kysyttiin, milloin he ajattelivat, että heidän kotimaassaan järjestetään seuraavat Euroopan parlamentin vaalit. Joka neljäs kansalainen (25 %) antoi oikean vastauksen toukokuussa 2024, kun taas neljä kymmenestä (41 %) antoi väärän vastauksen, yleisimmin antamalla väärän kuukauden vuonna 2024 (13 %) tai määrittämällä päivämäärän vuonna 2023 (11 %). Yksi kolmesta vastaajasta (34 %) sanoi, että he eivät tiedä.

Tämä vuosi/myöhemmin tänä vuonna/vuonna 2022 1 En tiedä 34 Muu/Toinen päivämäärä 10 Kolme vuotta/vuonna 2025 6 Ensi vuonna/vuonna 2023/mikä tahansa kuukausi vuonna 2023 11 Toukokuussa 2024 25 Kahdessa vuodessa/vuonna 2024/mikä tahansa kuukausi vuonna 2024, paitsi toukokuussa 13 (Lokakuu/marraskuu 2022) QA20 Mielestäsi, milloin seuraavat Euroopan parlamentin vaalit järjestetään täällä (MAA)? (% – EU27) Jäsenvaltioiden välilläon suuria eroja niiden vastaajien osuudessa, jotka pystyvät tunnistamaan oikein seuraavien Euroopan parlamentin vaalien ajoituksen. Vastaajat tietävät todennäköisimmin oikean vastauksen Maltassa (51 %), Unkarissa (42 %), Luxemburgissa ja Belgiassa (molemmissa 39 %). Pienimmät osuudet, jotka antavat oikean vastauksen, ovat Ranskassa (9 %), Portugalissa (12 %), Espanjassa (13 %) ja Kreikassa (15 %).

Suuri osa vastaajista antoi väärän vastauksen Ruotsissa (59 %), Kreikassa (57 %), Kroatiassa ja Alankomaissa (molemmissa 56 %), kun taas todennäköisimmin Portugalissa (62 %) ja Ranskassa (57 %).

Yhteensä ”Oikeusvastaus” ”Virheellinen vastaus” Yhteensä En tiedä QA20 Mielestäsi, milloin seuraavat Euroopan parlamentin vaalit järjestetään täällä (MAA)? (%)

Sosiodemografisessa analyysissä miehet ovat naisia hieman todennäköisempiä tunnistamaan seuraavien Euroopan parlamentin vaalien ajoituksen oikein (27 % vs. 23 %). Vastauksen antavat todennäköisemmin 25–39-vuotiaat (29 %) ja 40–54-vuotiaat (27 %) kuin 15–24-vuotiaat (21 %) tai 55+ (22 %).

Vähintään 20-vuotiaat (29 %) tietävät todennäköisemmin seuraavien Euroopan parlamentin vaalien ajoituksen kuin 16–19-vuotiaana (25 %) tai 15-vuotiaana tai sitä ennen (17 %).

Valkokaulustyöntekijät (32 %), johtajat (31 %) ja itsenäiset ammatinharjoittajat (30 %) antavat todennäköisemmin oikean vastauksen erityisesti kotitalouksiin verrattuna (13 %).

Edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa äänestäneiden (31 % vs. 16 % niistä, jotka eivät äänestäneet) sekä seuraavissa vaaleissa äänestävien vastaajien (29 % vs. 12 % niistä, jotka eivät aio äänestää) keskuudessa on enemmän tietoa seuraavien Euroopan parlamentin vaalien ajoituksesta. Oikea tietämys on myös suurempi niiden keskuudessa, joilla on myönteinen mielikuva Euroopan parlamentista (32 prosenttia, 22 prosenttia niistä, joilla on neutraali kuva ja 19 prosenttia ne, joilla on kielteinen kuva) sekä ne, jotka seuraavat Euroopan politiikkaa (31 prosenttia ja 16 prosenttia, jotka eivät ole).

QA20 Mielestäsi, milloin seuraavat Euroopan parlamentin vaalit järjestetään täällä (MAA)? (% – EU)

Yhteensä ”Oikeusvastaus”	”Virheellinen vastaus” Yhteensä	En tiedä
EU 27	25	41	34
Sukupuoli
Mies	27	42	31
Nainen	23	40	37
Ikä
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Koulutus (loppu)
15—	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Opiskelee edelleen	22	38	40
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	30	42	28
Johtajat	31	41	28
Muut valkoiset kaulukset	32	42	26
Manuaaliset työntekijät	26	44	30
Talohenkilöt	13	41	46
Työttömät	17	37	46
Eläkkeellä	20	41	39
Opiskelijat	22	38	40
Äänestys edellisissä Euroopan parlamentin vaaleissa
Kyllä	31	42	27
Ei	16	42	42
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	32	43	25
Neutraali	22	40	38
Negatiivista	19	45	36
Todennäköisyys äänestää seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa
Todennäköinen	29	43	28
Ei todennäköinen	12	37	51
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	31	44	25
Ei seuraa	16	38	46

Todennäköisyys äänestää seuraavissa Euroopan parlamentin vaaleissa on pienentynyt hieman huhti-toukokuusta 2022 lähtien, sillä 67 prosenttia (-4 prosenttiyksikköä) kansalaisista ilmoitti äänestävänsä tällaisissa vaaleissa, jos heidät pidettäisiin ensi viikolla. Hieman alle joka viides (18 %, + 4 prosenttiyksikköä) sanoo, että he eivät todennäköisesti äänestäisi, kun taas 14 % (+ 1 prosenttiyksikköä) onneutra28 Vastaukset annettiin asteikolla 1–10 eli kymmenen pisteen asteikolla, jossa ”1” tarkoittaa ”ei lainkaan todennäköistä” ja ”10” tarkoittaa ”erittäin todennäköisiä” ja nämä tulokset ryhmiteltiin seuraavasti: todennäköinen (7–10), neutraali (5–6), ei todennäköinen (1–4). l. Tämä hienoinen lasku johtuu siitä, että marras-joulukuussa 2021 (58 %) ja huhti-toukokuussa 2022 (71 %).

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 Yhteensä ”Tykkäästi” (7–10) Yhteensä ”Neutraali” (5–6) Yhteensä ”Ei todennäköisesti” (1–4) Ei äänioikeutta (Spontaneous) Älä vastaa (Spontaneous) En tiedä QA28 Jos seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään ensi viikolla, kuinka todennäköisesti äänestäisit näissä vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, jossa ”1” tarkoittaa ”ei lainkaan todennäköistä” ja ”10” tarkoittaa ”erittäin todennäköistä”. (% – EU27) Suurin osa kunkin jäsenvaltion vastaajista sanoi äänestävänsä todennäköisesti ensi viikolla pidettävissä Euroopan parlamentin vaaleissa, vaikkakin osuudet vaihtelevat Ruotsin 85 prosentista, Alankomaiden 83 prosentista ja Tanskan 82 prosentista Viron 49 prosenttiin, Kyproksessa 51 prosenttiin ja Slovakiassa 52 prosenttiin.

Suurin osa vastaajista, jotka sanovat, että he eivät todennäköisesti äänestä, nähdään Kyproksella (32 %), Tšekissä, Virossa (molemmat 31 %) ja Ranskassa (30 %).

Kolmessa maassa niiden osuus on kasvanut, jos ne todennäköisesti äänestäisivät ensi viikolla pidettävissä Euroopan parlamentin vaaleissa: Kreikka (75 %, + 6 prosenttiyksikköä), Itävalta (68 %, + 4 prosenttiyksikköä) ja Latvia (66 %, + 4 prosenttiyksikköä). Osuus on pienentynyt 19 jäsenvaltiossa, ja lasku on yli 10 prosenttiyksikköä Sloveniassa (56 %, -14 prosenttiyksikköä), Virossa (49 %, -12 prosenttiyksikköä), Kyproksessa (51 %, -12 prosenttiyksikköä) ja Ranskassa (57 %, -11 prosenttiyksikköä). Tulokset ovat pysyneet vakaina viidessä muussa maassa.

Huhti/toukokuu 2022 Loka/marraskuu 2022 Evoluutio loka-/marraskuu 2022 – huhti/toukokuu 2022 QA28 Jos seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään ensi viikolla, kuinka todennäköisesti äänestäisit näissä vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, jossa ”1” tarkoittaa ”ei lainkaan todennäköistä” ja ”10” tarkoittaa ”erittäin todennäköistä”. (% – Todennäköinen yhteensä)

Ikä, koulutustaso ja taloudellinen tilanne muodostavat suurimmat erot sosiodemografisessa analyysissä. 15–24-vuotiaat sanovat vähemmän todennäköisesti äänestävänsä Euroopan parlamentin vaaleissa (55 %), kun taas 55-vuotiaat ovat todennäköisimmin sitä mieltä, että he äänestäisivät (70 %). Vähintään 20-vuotiaat (78 %) sanovat äänestävänsä paljon todennäköisemmin kuin ne, jotka ovat suorittaneet koulutuksen nuorempana, ja erityisesti ne, jotka ovat suorittaneet 15 vuotta tai nuorempia (58 %).

Analyysi osoittaa myös, että mitä vähemmän taloudellisia vaikeuksia vastaajalla on, sitä todennäköisemmin he sanovat äänestävänsä. Erityisesti 73 prosenttia vähiten vaikeuksista ilmoitti äänestävänsä todennäköisesti, kun taas 48 prosenttia eniten vaikeuksista. Johtajat (80 %) sanovat äänestävänsä todennäköisemmin kuin muut yhteiskunnallis-ammatilliset ryhmät, erityisesti kotihenkilöt (54 %) ja työttömät vastaajat (55 %).

Vastaajat, jotka puhuvat Euroopan poliittisista asioista usein (83 prosenttia), äänestävät todennäköisemmin, jos seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään ensi viikolla, kuin ne, jotka puhuvat asiasta satunnaisesti (73 prosenttia) tai eivät koskaan (48 prosenttia). Myös EU:n politiikkaa seuraavat vastaajat sanovat äänestävänsä todennäköisemmin kuin ne, jotka eivät (80 % vs. 50 %). Lisäksi kansalaiset, jotka ajattelevat, että heidän äänellään on merkitystä (84 %), sanovat äänestävänsä todennäköisemmin kuin ne, joiden mielestä äänellä ei ole merkitystä (51 %).

Euroopan parlamentin imagolla on myös vaikutusvalta: ne, joilla on positiivinen kuva, sanovat todennäköisemmin äänestävänsä kuin ne, joilla on negatiivinen kuva (86 % vs. 50 %).

QA28 Jos seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään ensi viikolla, kuinka todennäköisesti äänestäisit näissä vaaleissa? Käytä asteikkoa 1–10, jossa ”1” tarkoittaa ”ei lainkaan todennäköistä” ja ”10” tarkoittaa ”erittäin todennäköistä”. (% – EU)

Yhteensä ”Ei todennäköisesti” (1–4)	Yhteensä ”Neutral” (5–6)	Yhteensä ”Tykkäästi” (7–10)
EU27-MAAT	18	14	67
Ikä
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Koulutus (loppu)
15—	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Opiskelee edelleen	18	14	59
Sosio-ammattilainen kategoria
Itsenäiset ammatinharjoittajat	16	10	74
Johtajat	9	11	80
Muut valkoiset kaulukset	15	14	71
Manuaaliset työntekijät	22	18	60
Talohenkilöt	28	17	54
Työttömät	31	14	55
Eläkkeellä	19	11	69
Opiskelijat	18	14	59
Laskujen maksamisen vaikeudet
Suurimman osan ajasta	34	17	48
Aika ajoin	20	18	60
Lähes koskaan/ei koskaan	15	11	73
EU:n poliittisista asioista puhuminen
Usein	9	8	83
Satunnaisesti	13	14	73
Ei koskaan	32	17	48
Äänelläni on merkitystä
Yhteensä samaa mieltä	6	10	84
Yhteensä eri mieltä	30	18	51
Kuva Euroopan parlamentista
Positiivinen	5	8	86
Neutraali	21	18	59
Negatiivista	35	15	50
Seuraa Euroopan politiikkaa
Seuraa	9	11	80
Ei seuraa	30	18	50

PÄÄTELMÄT

Meneillään olevan syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksen tulokset osoittavat, että elinkustannusten nousu on suuri huolenaihe Euroopan kansalaisille, ja monet ovat jo nähneet elintason laskun.

Elinkustannusten nousun lisäksi eurooppalaiset ovat huolissaan köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä, ilmastonmuutoksesta ja sodan leviämisestä Ukrainassa muihin maihin. Vain kolmannes kansalaisista luottaa siihen, että elämä jatkuu muuttumattomana Ukrainan sodan ja sen seurausten seurauksena.

Näistä huolenaiheista ja haasteista huolimatta EU:n tuki Ukrainalle ja sen tähän mennessä toteuttamat konkreettiset toimenpiteet ovat laajalti hyväksyttäviä. Suurin osa on tyytyväisiä EU:n jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sodan seurausten käsittelyssä.

Yleisesti ottaen kansalaisilla on edelleen myönteinen kuva. Yli kuusi kymmenestä eurooppalaisesta pitää EU-jäsenyyttä hyvänä asiana, kaksi kolmasosaa pitää maansa EU-jäsenyyttä tärkeänä ja enemmistö suhtautuu EU:n tulevaisuuteen optimistisesti. EU:n panos rauhan ja vakauden edistämiseen nähdään sen pääasiallisena etuna, ja sen merkitys on kasvanut viime vuonna.

Myös Euroopan parlamentin myönteinen mielikuva on säilynyt, sillä kaksi kertaa niin monella kansalaisella on myönteinen näkemys kuin kielteisellä kuvalla. Euroopan parlamentilla on myös laaja kannatus näkyvämmästä roolista. Kansalaiset haluavat erityisesti, että Euroopan parlamentti jatkaa demokratian, ihmisoikeuksien sekä sanan- ja ajatuksenvapauden kaltaisten arvojen suojelua. Eurooppalaisten mielestä Euroopan parlamentin poliittiset painopisteet ovat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, kansanterveys, ilmastonmuutoksen torjunta, talouden tukeminen ja uusien työpaikkojen luominen.

Lähestyttäessä vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleja on tärkeää seurata yleisön näkemyksiä osallistumisesta ja sitoutumisesta. Kiinnostus ja sitoutuminen vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleihin on rohkaisevaa, ja ne ovat samanlaiset kuin vastaavana ajankohtana ennen vuoden 2019 vaaleja. Vaikka vain neljännes kansalaisista voi sanoa oikein, kun seuraavat Euroopan parlamentin vaalit pidetään, yli puolet sanoo olevansa kiinnostuneita seuraavista Euroopan parlamentin vaaleista, ja noin kaksi kolmasosaa sanoi äänestävänsä todennäköisesti ”jos ensi viikolla pidetään Euroopan parlamentin vaalit”.

TEKNISET TIEDOT

Kantar Public toteutti 12. lokakuuta ja 7. marraskuuta 2022 välisenä aikana Eurobarometri-tutkimuksen aallon nro 98.1 Euroopan parlamentin viestinnän pääosaston, julkisen mielipiteen seurannan yksikön ja Euroopan komission viestinnän pääosaston (Media Monitoring and Eurobarometri Unit) pyynnöstä.

Aalto 98.1 kattaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisuuksien väestön, joka asuu kussakin 27 jäsenvaltiossa ja joka on vähintään 15-vuotias.

Kaikissa maissa ja alueilla sovellettava otosmalli on ositettu monivaiheinen, satunnainen (todennäköinen) yksi. Kussakin maassa otoskehys jaotellaan ensin NUTS-alueittain ja kunkin alueen sisällä kaupungistumismittarilla (DEGURBA). Kussakin ositteessa valittujen otospisteiden määrä vastaa ositepopulaatiota 15+. Toisessa vaiheessa otettiin otospisteitä, joiden todennäköisyys suhteutettiin niiden 0±populaation kokoon kustakin ositteesta.

Otokset edustavat näin ollen Eurostatin NUTS II -tason (tai vastaavan) mukaan tutkittujen maiden koko aluetta ja kunkin maan asukasväestön jakautumista suurkaupunki-, kaupunki- ja maaseutualueittain.

Kussakin valitussa näytteenottopisteessä tehtiin satunnaisesti lähtökoordinaatti ja käänteinen geokoodaustyökalu koordinaatin lähimmän osoitteen tunnistamiseen. Tämä osoite oli satunnaisen kävelyn aloitusosoite. Muut osoitteet (jokainen yhdeksäs osoite) valittiin vakiomuotoisella ”satunnaisen reitin” menettelyllä alkuperäisestä osoitteesta. Kussakin taloudessa vastaaja arvottiin sattumanvaraisesti. Satunnaisvalintaan perustuva lähestymistapa riippui kotitalouden koosta. Esimerkiksi kotitalouksissa, joissa oli kaksi 15+ jäsentä, skriptia käytettiin valitsemaan joko tiedonantaja (henkilö, joka vastasi seulontakyselyyn) tai muu kotitalouden tukikelpoinen jäsen. Kotitalouksissa, joissa oli kolme 15+ jäsentä, valittiin joko tietolähde (1/3 ajasta) tai 2 muuta tukikelpoista jäsentä taloudessa (2/3 ajasta). Kun kaksi muuta jäsentä valittiin, haastattelijaa pyydettiin pyytämään nuorinta tai vanhinta. Skripti määrittelisi valinnan satunnaisesti nuorimmalle tai vanhimmalle yhtä todennäköisellä todennäköisyydellä. Tämä prosessi jatkuu neljälle 15+ kotitalouden jäsenelle, jotka pyytävät satunnaisesti nuorinta, toiseksi nuorinta ja vanhinta. Kotitalouksille, joissa on viisi 15+ jäsentä, palaamme viimeiseen syntymäpäiväsääntöön. Jos ketään kotitaloudessa olevaa henkilöä ei otettu yhteyttä tai jos valittu vastaaja ei ollut käytettävissä (riidallinen), haastattelija kävi samassa taloudessa uudelleen enintään kolme kertaa (yhteensä neljä kontaktiyritystä). Haastattelijat eivät koskaan ilmoita, että kysely on tehty Euroopan parlamentin tai Euroopan komission puolesta etukäteen. he voivat antaa nämä tiedot pyynnöstä, kun kysely on suoritettu.

Rekrytointivaihe oli hieman erilainen Suomessa ja Ruotsissa. Näissä maissa osoite- tai väestörekisteristä valittiin kussakin otantapisteessä otos osoitteista (Suomessa valintaa ei tehdä kaikissa otospisteissä, mutta joissakin tapauksissa vastausasteen odotetaan paranevan). Osoitteiden valinta tehtiin sattumanvaraisesti. Tämän jälkeen kotitalouksiin otettiin yhteyttä puhelimitse ja heidät rekrytoitiin osallistumaan kyselyyn. Alankomaissa käytetään kaksirunkoista RDD-otosta (mobiili- ja lankapuhelinnumerot), koska kattavaa väestörekisteriä, jossa olisi puhelinnumerot, ei ole saatavilla. Molempien kehysten numeroiden valinta tehdään satunnaisesti siten, että kukin numero saa yhtä suuren valinnan todennäköisyyden. Toisin kuin Ruotsi ja Suomi, otos on klusteroimaton.

MAAT	INSTI TUTES NÄYTÄTARKAT TIEDOT	N HAASTATTELUT	FlELDWORK DATES	VÄESTÖ 15+	OSUUS EU27
OLE	Belgia	Mobiel Centre Markkinatutkimus	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bulgaria	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
SUOMI	Tšekki	VARSI/MERKKI	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
SUOMI	Tanska	Mantle Tanska (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Saksa	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Viro	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Irlanti	B ja a tutkimus	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
SUOMI	Kreikka	Kantar Kreikka	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
SUOMI	Espanja	TNS Investigacion de Mercados y Lausunto	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Ranska	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Kroatia	Suomi	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Italia	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Kyproksen tasavalta	Cymar Markkinatutkimus	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Latvia	Kantar TNS Latvia	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
SUOMI	Liettua	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
LU	Luxemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
SUOMI	Unkari	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Alankomaat	Kantar Alankomaat	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
A)	Itävalta	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Puola	Tutkimuskollektiivi	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugali	Marktest – Markkinointi, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
RO	Romania	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Slovenia	Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SUOMI	Slovakia	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Suomi	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Ruotsi	Mantle Ruotsi (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
EU27 YHTEENSÄ	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* On huomattava, että tässä taulukossa esitetty kokonaisprosenttiosuus voi olla suurempi kuin 100 prosenttia pyöristyksen vuoksi.

Haastattelutila maittain

Haastattelut suoritettiin kasvokkain joko fyysisesti ihmisten kodeissa tai videoiden etävuorovaikutuksena asianmukaisissa kansallisissa kielihaastatteluissa etävideoiden kanssa (”online face-to-face” tai CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, tehtiin vain Tšekissä ja Tanskassa).Kussakin maassa verrataan vastausta saatua näytettä ja maailmankaikkeutta (eli maan kokonaisväestöä). Painoja käytetään vastaamaan maailmankaikkeuteen saatua näytettä sukupuolesta iän, alueen ja kaupungistumisasteen mukaan. Eurooppalaisten arvioiden (eli EU:n keskiarvon) osalta tehdään mukautus yksittäisten maiden painotuksiin ja painotetaan niitä ylös- tai alaspäin niin, että niissä otetaan huomioon niiden 15±väestön osuus EU 15±väestöstä.

Vastausprosentti

Vastausprosentti lasketaan jakamalla kokonaishaastattelujen kokonaismäärä kaikkien vierailtujen osoitteiden lukumäärällä, lukuun ottamatta osoitteita, jotka eivät ole tukikelpoisia, mutta myös niitä osoitteita, joiden tukikelpoisuus ei ole tiedossa. EUROBAROMETER-tutkimuksen aallon nro 98.1 osalta Kantar Publicin laskemat EU27-maiden vastausasteet ovat seuraavat:

Virhemarginaalit

Lukijoita muistutetaan siitä, että tutkimustulokset ovat arvioita, joiden tarkkuus, kun kaikki on tasa-arvoista, perustuu otoskokoon ja havaittuun prosenttiosuuteen. Kun näytteet ovat noin 1000 haastattelua, todelliset prosenttiosuudet vaihtelevat seuraavien luottamusrajojen sisällä:

Otantaprosessin aiheuttamat tilastolliset marginaalit
(95 prosentin luottamustasolla)
eri otoskoot ovat riveissä	useita havaittuja tuloksia on sarakkeissa
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Maailmanlaajuinen monikriisi tuo kansalaisille monia, syvällisiä haasteita. Euroopan parlamentin syksyn 2022 Eurobarometri-tutkimuksessa niistä käy selvästi ilmi ja osoitetaan elinkustannusten huomattava vaikutus jokapäiväiseen elämään. Näistä huolista huolimatta EU:n tuki on edelleen korkealla tasolla. Kansalaiset kaikkialla Euroopan unionissa kehottavat Euroopan parlamenttia puolustamaan demokratiaa, suojelemaan ihmisoikeuksia ja ajatuksenvapautta. He haluavat myös, että siinä asetetaan etusijalle köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, ”kansanterveys”, ”ilmastonmuutoksen torjunta” ja ”talouden tukeminen”.

Tutkimuksen toteutti KANTAR PUBLIC kaikissa EU:n 27 jäsenvaltiossa 12. lokakuuta – 7. marraskuuta 2022. 26 431 haastattelua suoritettiin ensisijaisesti kasvokkain, ja niitä täydennettiin tarvittaessa videotilalla. EU:n tuloksia painotettiin kunkin maan väestön koon mukaan.

Jos haluat lisätietoja koko kyselystä, skannaa QR-koodi:

YLEISEN MIELIPITEEN SEURANTAYKSIKÖN JULKAISEMINEN

VIESTINNÄN PÄÄOSASTO

EUROOPAN PARLAMENTTI

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

LUETTELONUMERO: QA-CE-22–009-EN-N

ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

MITÄ SINÄ TEET? 10.2861/732690

© Euroopan unioni, 2022