2022. AASTA SÜGIS | EB 98.1

TEABEVAHETUSE PEADIREKTORAAT | AVALIKU ARVAMUSE JÄRELEVALVE ÜKSUS

EUROOPA PARLAMENT

EUROBAROMEETRI UURING

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Aruande koostas Euroopa Parlamendile Kantar.

VASTUTAV

Philipp SCHULMEISTER, üksuse juhataja

KAASAAITAVAD AUTORID

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (projektijuht), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

TOOTMINE

Katarzyna Oniszk

GRAAFILINE DISAIN

Aleksandra BUDNIK

Käsikiri valmis 2022. aasta detsembris

Brüssel, © Euroopa Liit, 2022

KIRJASTAJA KOHTA

Käesoleva dokumendi avaldas Euroopa Parlamendi kommunikatsiooni peadirektoraadi (DG COMM) avaliku arvamuse järelevalve üksus.

Et võtta ühendust avaliku arvamuse järelevalve üksusega, kirjutage aadressil: dgcommpom@europarl.europa.eu

KEELELINE VERSIOON

Originaal: EN

VASTUTUSE VÄLISTAMINE

Käesolev dokument on mõeldud eelkõige Euroopa Parlamendi liikmetele ja töötajatele, et aidata neid parlamendi töös. Dokumendi sisu eest vastutavad ainuisikuliselt selle koostaja(d) ning selles väljendatud arvamusi ei tohiks käsitada parlamendi ametliku seisukohana.

Pierre Dieumegardi koostatuddokument „ Euroopa demokraatia-Espe ranto“ Selle „ajutise“ dokumendi eesmärk on võimaldada Euroopa Liidus rohkematel inimestel saada teada Euroopa Liidu koostatud (ja nende maksudest rahastatud) dokumentidest. Without tõlked, inimesed on välistatud arutelu. See dokument „Parlemeter“ oli ainult inglise keeles pdf-failis. Sellest algsest failist tegimeLibre Office’i tarkvara poolt ettevalmistatud odt-faili masintõlkeks teistesse keeltesse. Tulemused on nüüd kättesaadavad kõigis ametlikes keeltes. On soovitav, et ELi administratsioon võtaks üle oluliste dokumentide tõlkimise. „Olulised dokumendid“ ei ole mitte ainult seadused ja määrused, vaid ka oluline teave, mida on vaja teadlike otsuste tegemiseks ühiselt. Et arutada meie ühist tulevikku koos ja võimaldada usaldusväärseid tõlkeid, oleks rahvusvaheline esperanto keel oma lihtsuse, korrektsuse ja täpsuse tõttu väga kasulik. Võtke meiega ühendust: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Sisukord

KÜMME VÕTIT ÄRA VÕTTA	4

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE	6

KONTEKST	10

METOODIKA	16

I. EUROOPA KODANIKE EES SEISVAD VÄLJAKUTSED	18

1.1 Kodanike praegused mured	18

1.2 Hoiatused tuleviku suhtes	26

MA EI TEA. TÕUSEV ELUKALLIDUS	36

2.1 ELi kodumajapidamiste finantsolukord	37

2.2 Tuleviku perspektiiv	47

2.3 Rahulolu praeguste riiklike ja Euroopa tasandi meetmetega	53

III. – JAH. TOETUS UKRAINALE	56

3.1 Kodanike heakskiit Ukrainat toetavale ELi seisukohale ja meetmetele	56

3.2 Rahulolu liikmesriikide koostööga	68

3.3 Vähene kindlus, et elu ei muutu	70

NELJANDAKS. EL JA EUROOPA PARLAMENT KODANIKE SILMIS	77

4.1 Euroopa Parlamendi roll ja arusaamine	77

4.2 Euroopa Liidu tajumine	99

V. KÜTE ÜLES: KODANIKE HUVI ELI VASTU JA JÄRGMISED EUROOPA PARLAMENDI VALIMISED	120

5.1 Huvi ELi asjade vastu	120

5.2. Euroopa Parlamendi valimised	138

JÄRELDUSED	154

TEHNILISED KIRJELDUSED	155

KÜMME VÕTIT ÄRA VÕTTA

1. POLÜKRIIS MEELEOLU.

Elukalliduse tõus on praegu 93 % eurooplaste jaoks kõige pakilisem probleem; järgneb vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (82 %). Nii sõja võimalik levik Ukrainas teistesse riikidesse kui ka kliimamuutustega seotud hädaolukord on jätkuvalt murettekitav 81 % ELi kodanike jaoks.

2. RAHU KUI EUROOPA TUUM (JA SELLE LOOMISE PÕHJUS).

Enam kui seitsekümmend aastat pärast Schumani deklaratsiooni vastuvõtmist on rahu taas ELi liikmesuse peamiseks eeliseks. 36 % eurooplastest ütleb, et Euroopa Liidu panus rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse on ELi liikmesuse peamised eelised, mida on alates 2021. aasta sügisest kuue protsendipunkti võrra rohkem. Eurooplased arvavad ka, et EL hõlbustab paremat koostööd liikmesriikide vahel (35 %) ja aitab kaasa majanduskasvule (30 %).

3. ME SEISAME KOOS.

Euroopa kodanikud toetavad Ukrainat jätkuvalt vastupanuvõimeliselt. 74 % kiidab heaks ELi toetuse pärast Venemaa sissetungi üldiselt ja 73 % toetab konkreetseid meetmeid, nagu sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu, samuti rahaline, sõjaline ja humanitaarabi Ukrainale.

4. DEMOKRAATIA ON VÕTI.

Demokraatia kaitsmine on endiselt kõige olulisem väärtus (36 %) ELi kodanikelt, kes soovivad, et Euroopa Parlament selle eest seisaks. Sellele järgneb inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas (29 %), samuti sõna- ja mõttevabadus (28 %). Teine väärtus, mida aja jooksul üha enam mainitakse, on solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel.

5. MUUTUSTE TUULED, AGA ME OLEME KOOS PAREMAD.

Kaks kolmest eurooplasest (65 %) usuvad, et nende elu muutub Ukraina sõja tagajärjel. Sellest hoolimata on enamus ELi tuleviku suhtes optimistlik (57 %) ja väljendab rahulolu ELi liikmesriikide vahelise koostööga kogu konflikti vältel (58 %).

6. KRIISID VÕTAVAD NENDE EEST TASU.

Peaaegu pool küsitletud ELi elanikkonnast (46 %) väidab, et COVID-19 pandeemia, sõda Ukrainas ja elukalliduse kriis on juba negatiivselt mõjutanud isiklikku elatustaset. Kaks viiest (39 %) prognoosivad, et see mõju avaldub järgmisel aastal, samas kui 45 % Euroopa leibkondadest väidab, et neil on juba praegu raskusi oma praeguse sissetulekuga.

7. KÕIGEPEALT VAESUSE VASTU VÕITLEMINE.

Kuna inflatsioon ja elamiskulud suurenevad, soovivad kodanikud, et Euroopa Parlament keskenduks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele (37 %). Rahvatervis on paljude kodanike jaoks endiselt oluline (34 %), nagu ka jätkuvad kliimamuutuste vastased meetmed (31 %). Majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine (31 %) on samuti nimekirjas kõrge.

8. EL ON OSA LAHENDUSEST.

Hiljutised kriisid suurendavad kodanike toetust Euroopa Liidule: 62 % leiab, et ELi liikmesus on „hea asi“, mis on alates 2007. aastast kõrgeimate tulemuste hulgas. Kaks kolmandikku (66 %) peab oma riigi ELi liikmeks olemist oluliseks ja 72 % usub, et nende riik on sellest kasu saanud.

9. ELI MAINE SURVE ALL.

Sellest hoolimata ootavad kodanikud, et EL esitaks lahendused, et leevendada meie ees seisvate kriiside mõju. Suur toetus liidule kui selline jätkub, kuid põhineb viimastel aastatel saadud kogemustel, et EL leiaks lahendused selliste kriiside edukaks lahendamiseks. Viiepunktilist langust alates 2022. aasta kevadest (52–47 %) nende kodanike puhul, kellel on EList positiivne kuvand, võib pidada hoiatuseks, et EL peaks tõesti varsti tulemusi andma.

10. EUROOPA PARLAMENDI VALIMISED SILMAPIIRIL.

Enamus (54 %) väljendab huvi 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste vastu, samas kui 45 % väidab, et nad seda ei tee. Kui Euroopa Parlamendi valimised toimuksid järgmisel nädalal, hääletaks tõenäoliselt 67 % (andes 10 punkti skaalal 7–10 punkti).

KOMMENTEERITUD KOKKUVÕTE

Ülemaailmne polükriis esitab kodanikele mitu sügavat väljakutset. Parlamendi 2022. aasta sügise Eurobaromeetri uuring kirjeldab neid selgelt ja näitab, et elukalliduse kriis avaldab igapäevaelule olulist mõju. Kuid hoolimata nendest muredest on toetus ELile endiselt suur. Kogu Euroopa Liidus kutsuvad kodanikud Euroopa Parlamenti üles kaitsma demokraatiat, kaitsma inimõigusi ja mõttevabadust. Samuti soovivad nad, et see seaks esikohale vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, „rahvatervis“, „kliimamuutuste vastane tegevus“ ja „majanduse toetamine“.

ELUKALLIDUSE TÕUS KUI PEAMINE PROBLEEM

Paljude küsimuste hulgas on elukalliduse tõus praegu kõige pakilisem peaaegu kõigi uuringus osalenud vastajate (93 %) jaoks kõigis vanuserühmades, soos, hariduslikus ja sotsiaal-ametialases taustas. See on ka kõige pakilisem küsimus kõigis ELi liikmesriikides peale ühe, Rootsi.

Olenemata mõjust isiklikule elatustasemele, nimetavad eurooplased oma peamiseks mureks „tõusvat elukallidust“. Isegi need, kellel on (peaaegu) probleeme arvete maksmisega, on mures selle probleemi pärast (91 %), võrreldes 96 %-ga neist, kes enamasti raskustega toime tulevad.

See probleem puudutab kõiki liikmesriike: muret tekitavate kodanike osakaal ületab 90 % kõigis riikides, välja arvatud Austrias (89 %), Sloveenias (88 %), Rumeenias (82 %), Madalmaades (81 %), Taanis (77 %) ja Rootsis (74 %).

Selle järeldusega on vägagi kooskõlas vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, mis on samuti suur eurooplaste meelest (82 %). Neile, kes ütlevad, et nende isiklik elatustase on juba langenud, on vaesus ja sotsiaalne tõrjutus suuruselt teine mure.

(90 %). See on eriti levinud Küprosel (94 %) ja euroala kriisist enim mõjutatud liikmesriikides, sealhulgas Kreekas (97 %), Portugalis (95 %), Hispaanias (93 %) ja Itaalias (92 %).

„Sõja levik Ukrainas teistesse riikidesse“ on kolmas kõige sagedamini väljendatud mure (81 %). Kõige murettekitavamad on vastajad Maltal (93 %), Portugalis (91 %), Poolas (91 %) ja Leedus (90 %). See hirm on eriti levinud naiste ja vanemate põlvkondade seas. Kliimamuutused on endiselt peamine probleem 81 % ELi kodanike jaoks, kuid oluliselt mitte ainult nooremate vastajate hulgas. Tegelikult leiab 81 % 55-aastastest ja vanematest, et see on neile ja nende lähedastele murettekitav, kuigi nad peavad seda Euroopa Parlamendi peamiseks prioriteediks vähem kui nooremad eurooplased. Muretase on vahemikus 44 % Eestis ja 93 % Maltal.

ELUSTANDARD ON TUGEVALT MÕJUTATUD

Kodanike finantsolukorda vaadeldes ilmneb uuringust, et polükriis, sealhulgas sõda Ukrainas, COVID-19 pandeemia ja kasvav inflatsioon, on üha enam tunda. Peaaegu pooled ELi kodanikest (46 %) ütlevad, et nende „elamisstandard on juba vähenenud“, kusjuures veel 39 % ootab mõju järgmisel aastal ja ainult 14 % ei eelda mingit muutust.

Madalama haridustasemega kodanike elatustaset on juba oluliselt mõjutanud (56 % võrreldes 34 %-ga neist, kes alles õpivad).

Oluline on märkida, et juba niigi mõjutatud kodanike osakaal on liikmesriigiti väga erinev: See on madalaim Rootsis (24 %) ja Soomes (27 %) ning kõrgeim Küprosel (70 %), Kreekas (66 %), Maltal (65 %) ja Prantsusmaal (62 %). Kuid isegi Põhjamaades, kus selle praegune mõju on piiratud, tunnevad enamus juba elatustaseme langust või eeldavad, et see toimub lähitulevikus. 45 % Euroopa leibkondadest väidab, et neil on juba raskusi, samas kui 54 % väidab, et nad elavad endiselt mugavalt. Jällegi on riikide vahel suured erinevused: raskustega kokku puutuvate inimeste osakaal on palju väiksem sellistes riikides nagu Rootsi (13 %), Taani (13 %), Soome (16 %), Madalmaad (16 %) ja Luksemburg (19 %) võrreldes teistega, nagu Kreeka (79 %) ja Bulgaaria (75 %). Teine näitaja kasvavate majanduslike piirangute kohta on nende kodanike osakaalu suurenemine, kes seisavad silmitsi arvete maksmise raskustega „enamiku ajast“ või „mõnikord“, üheksa protsendipunkti võrra (30 % kuni 39 %) alates 2021. aasta sügisest ja + 6 protsendipunkti alates 2022. aasta kevadest.

Kasvava elukalliduse vastu võitlemiseks võetud meetmeid vaadates on iga kolmas eurooplane rahul nii riigi kui ka ELi tasandil võetud meetmetega. Rahulolu on vahemikus 66 % Maltal ja 15 % Eestis riiklike meetmete puhul ning 55 % Iirimaal ja 13 % Eestis ELi meetmete puhul.

ELI TOETUS UKRAINALE ON JÄTKUVALT STABIILNE JA KÕRGE

Uuringu põhiülevaade on Euroopa kodanike jätkuv vastupanuvõimeline toetus Ukrainale: 74 % vastanutest kiidab üldiselt heaks ELi toetuse pärast Venemaa sissetungi ja 73 % kiidab heaks konkreetsed „Euroopa Liidu meetmed Ukraina toetamiseks“, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu ning rahaline, sõjaline ja humanitaarabi Ukrainale. Kõigis liikmesriikides on ELi toetust heaks kiitvate inimeste osakaal suurem kui rahulolematust väljendavate inimeste osakaal, kusjuures kõrgeim määr on Rootsis (97 %), Soomes (95 %), Madalmaades (93 %), Portugalis (92 %) ja Taanis (92 %).

Vaadeldes võimalikke korrelatsioone Ukrainale antava avaliku sektori toetuse ja individuaalse finantsolukorra vahel, kerkivad esile mitmed huvitavad tähelepanekud: suurema SKPga liikmesriikide kodanikud kiidavad suurema tõenäosusega heaks ELi toetuse Ukrainale. Teisest küljest – ja võib-olla veelgi selgemalt kaaludes, kus enamik Euroopa kodanikke isiklikult selles küsimuses seisab – on ELi toetus Ukrainale endiselt kõrge, olenemata riikide inflatsioonimääradest ja töötuse tasemest. Isegi enamik ELi kodanikke, kellel on finantsraskused, toetavad ELi positsiooni Ukrainas: 70 % neist, kelle elatustase on vähenenud (võrreldes 79 %ga nendest, kelle sissetulek ei ole veel vähenenud ja 73 % ei ole muutunud/suurenenud). Toetus on üsna stabiilne, olenemata vanusegrupist, soost ja poliitilisest kuuluvusest.

Liikmesriikide jõupingutusi invasiooni tagajärgedele reageerimise koordineerimisel hinnatakse suuresti. 58 % ELi kodanikest on riikidevahelise koostööga rahul, samas kui 37 % ei ole. Heakskiit on eriti suur Iirimaal (84 %), Portugalis (83 %), Taanis (83 %), Rootsis (81 %) ja Soomes (80 %). Kõige vähem rahul on Kreekas (34 %), Küprosel (40 %) ja Slovakkias (41 %). Neist, kes on rahul liikmesriikide koostööga, mille eesmärk on tegeleda Ukraina sõja tagajärgedega, soovib 68 %, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll, samas kui need, kellel on positiivne kuvand EList ja Euroopa Parlamendist, on suurema tõenäosusega rahul liikmesriikide koostöötasanditega.

Arvestades Euroopa süngeid majandusväljavaateid ja ülekaalukat muret kasvava elukalliduse pärast, tunnevad kodanikud arusaadavalt, et „asjad ei liigu õiges suunas“ ei oma vastavates riikides (62 %) ega ELis (51 %). Enamik eurooplasi (65 %) ei ole samuti kindlad, et nende elu jätkub sellisena, nagu nad on. Riikides, kus SKP elaniku kohta on väiksem, tunnevad kodanikud tõenäolisemalt, et nende elu võib muutuda. Näiteks Kreekas on vaid 10 % veendunud, et nende elu jääb samaks, samas kui pooled Iirimaa vastanutest on selles kindlad. Kodanikud, kellel on raskusi arvete tasumisega enamasti, väljendavad üldiselt vähem usaldust stabiilse tuleviku vastu: ainult 21 % on enesekindlad, võrreldes 35 %ga nende seas, kes (peaaegu) nendega kunagi kokku ei puutu. Esimestel on ka tõenäolisem tunne, et asjad lähevad nende elus isiklikult vales suunas ja on ELi kui terviku tuleviku suhtes vähem optimistlikud. Kuid isegi need, kes elavad mugavalt, usuvad enamasti, et nende elu võib muutuda (59 %). Sellest hoolimata on enamik eurooplasi (57 %) ELi tuleviku suhtes optimistlikud. Kõige optimistlikumaid väljavaateid väljendavad Iiri (84 %) ja Taani (81 %) vastajad. Eriti kehtib see ka noorte eurooplaste kohta.

ARUSAAM ELIST JA EUROOPA PARLAMENDIST ON ÜLDISELT JÄTKUVALT POSITIIVNE

ELitajub positiivselt 47 % eurooplastest, neutraalne 38 % ja negatiivne 14 %. Pärast 2022. aasta kevaduuringu tulemuste saavutamist on ELi positiivne kuvand läinud tagasi 2020. ja 2021. aasta tasemele. Enamikus liikmesriikides on enamusel EList positiivne kuvand, välja arvatud mõned erandid, kus ülekaalus on neutraalne arvamus. ELi negatiivne kuvand on vähemuse seisukoht kõigis Euroopa riikides. Sarnaseid järeldusi võib teha ka Euroopa Parlamendi kuvandi kohta. Viimastel aastatel on see pidevalt paranenud, eriti pärast COVID-19 pandeemia puhkemist, jõudes 2022. aasta kevaduuringu haripunkti 39 %-ni. 2022. aasta sügise seisuga on Euroopa Parlamendi positiivne kuvand 2020. ja 2021. aasta tasemeni tagasi 36 %. Tulemus on suurim Maltal (62 %), Iirimaal (58 %) ja Rootsis (53 %) ning madalaim Kreekas (27 %), Eestis (27 %), Sloveenias (26 %) ja Prantsusmaal (22 %), kus „neutraalne“ on kõige rohkem nimetatud vastus. Enamik eurooplasi sooviks, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll (55 %, -3 protsendipunkti võrreldes 2022. aasta kevade ja 2021. aasta sügisega). See on kõige populaarsem vastus 23 liikmesriigis, kus osakaal on suurim Küprosel (87 %), Kreekas (75 %) ja Hispaanias (75 %). Eurooplased, kes on üldiselt ELi ja Euroopa Parlamendi suhtes positiivsemad, soovivad samuti, et parlamendil oleks suurem roll, nagu see on kodanike puhul, kes hääletasid varasematel Euroopa, riiklikel või kohalikel valimistel.

Praeguses geopoliitilises kontekstis on veelgi asjakohasem arusaam, et ELi liikmesus on hea asi, on endiselt kõrge (62 %, -3 protsendipunkti) ja püsib jätkuvalt kõrgeimal tasemel alates 2007. aastast. Enamik kodanikke kõigis riikides, välja arvatud Kreeka ja Slovakkia, kus domineerib neutraalsem arusaam,peavad oma riigi ELi emberatuuri heaks. Suurim protsent on Luksemburgis (90 %) ja Iirimaal (83 %), samas kui Leedus (+ 17 protsendipunkti), Maltal (+ 17 protsendipunkti), Soomes (+ 6 protsendipunkti) ja Slovakkias (+ 5 protsendipunkti) on kasv suurim võrreldes 2021. aasta sügisega.

Lisaks arusaamale, et ELi liikmesus on „hea asi“, peab kaks kolmandikku eurooplastest (66 %) oma riigi ELi liikmesust oluliseks. Väga suur osa eurooplastest (72 %) ütleks samuti, et nende riik on ELi liikmeks olemisest kasu saanud. See näitaja ei ole alates 2021. aasta sügisest muutunud, mis annab tunnistust ELi elanikkonna üldisest vastupanuvõimest. See on enamik ka kõigis liikmesriikides, kusjuures osakaal on üle 90 % Maltal (95 %), Iirimaal (92 %), Leedus (91 %) ja Luksemburgis (91 %). See tulemus on püsinud suhteliselt stabiilsena enamikus riikides, kusjuures kõige märkimisväärsem kasv on täheldatud Maltal (+ 6 protsendipunkti), Soomes (+ 6 protsendipunkti) ja Rootsis (+ 4 protsendipunkti). Nooremad vastajad, tavalised valijad ja kodanikud, kes arvavad, et hääletamine on oluline, ütlevad suurema tõenäosusega, et nende riik on ELi liikmeks saamisest kasu saanud.

Võttes arvesse praegust olukorda, on veel üks oluline tähelepanek, et vastajad annavad ELi panuse rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse (36 %), mis on peamine põhjus, miks nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud. Selle näitaja tulemused on alates 2021. aasta oktoobrist/novembrist suurenenud 6 protsendipunkti võrra, mis on suurim selles küsimuses esitatud punktide hulgas. Suurim kasv on Lätis (+ 16 protsendipunkti), Leedus (+ 15 protsendipunkti), Madalmaades (+ 13 protsendipunkti), Eestis (+ 12 protsendipunkti), Maltal (+ 11 protsendipunkti) ja Poolas (+ 11 protsendipunkti). See näitab, millist mõju võib Venemaa sõda Ukraina vastu avaldada. Esile kerkivad muud põhjused on muu hulgas koostöö ELi riikide vahel (35 %, + 3 protsendipunkti) ja ELi panus vastava riigi majanduskasvu (30 %, =). Huvitaval kombel näitab viimane kõige suuremat kasvu riikides, kus vastajad teatavad kõige suurematest finantsraskustest, näiteks Bulgaarias (+ 7 protsendipunkti), Kreekas (+ 7 protsendipunkti), Küprosel (+ 5 protsendipunkti) või Slovakkias (+ 5 protsendipunkti), mis näitab, et kodanikud peavad ELi üha suuremate raskuste korral lahenduse osaks.

Mis puutub väärtustesse, mida eurooplased soovivad, et Euroopa Parlament kaitseks, siis demokraatia (36 %, -2 protsendipunkti alates 2022. aasta kevadest), inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas (29 %, + 2 protsendipunkti) ning sõna- ja mõttevabadus (28 %, + 1 protsendipunkti) moodustavad ELi tasandil esikolmiku. Neid väärtusi on alates 2021. aasta sügisest järjepidevalt mainitud, rõhutades tugevat sõnumit, mida kodanikud saadavad seoses oma ootustega Euroopa Parlamendi suhtes. Demokraatiat kui kaitset vajavat väärtust mainivad suurema tõenäosusega eurooplased, kellel on positiivne kuvand EList ja Euroopa Parlamendist, ning soovib, et Euroopa Parlamendi roll oleks olulisem. See segment arvab positiivselt ELi liikmesusest ja on arvamusel, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletamine on oluline.

Euroopa Parlamendi jaoks väljendatud poliitilised prioriteedid annavad tunnistust ka üldisest poliitilisest kontekstist: Pärast 2022. aasta kevadt on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane võitlus esikohal 37 % (-1 protsendipunkti alates 2022. aasta kevadest), millele järgnevad rahvatervis (34 %, -1 pp), kliimamuutuste vastased meetmed (31 %, =) ning majanduse ja uute töökohtade loomise toetamine (31 %, + 1 protsendipunkti). Võitlus vaesuse vastu on kõrgem prioriteet madalama haridustasemega vastajate jaoks, kes seisavad silmitsi suuremate rahaliste raskustega. Nagu varasemates uuringutes märgiti, on võitlus kliimamuutuste vastu tõenäoliselt nooremate vastajate ja üliõpilaste prioriteet. Nii rahvatervis (42–34 %) kui ka ränne ja varjupaik (23–11 %) on 2021. aasta sügisega võrreldes muutunud vähem tähtsaks.

EUROOPA PARLAMENDI VALIMISED SILMAPIIRIL

Poolteist aastat enne 2024. aasta mais toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi vaadeldakse Euroopa Parlamendi 2022. aasta sügisuuringus ka Euroopa kodanike suhtumist viimasesse. 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimised on endiselt olulised ja oluliselt olulisemad võrreldes 2019. aasta valimistele eelnenud ajaga.

Euroopa Parlamendi valimistel hääletamine on väga oluline 46 %-le eurooplastest, keskmine olulisus 39 %-ni ja vähene olulisus 14 %-ni. Peaaegu veerandi vastanutest (24 %) peetakse seda oluliseks kodanikukohustuseks (punkt 10). Võrreldes ja vastandatakse tulemustega poolteist aastat enne 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi, näitab, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise tähtsus on suurenenud 4 protsendipunkti võrra – 42 %-lt 2017. aasta sügisel 46 %-le 2022. aasta sügisel, kusjuures mitmes riigis on toimunud märkimisväärsed erinevused. Suurim kasv on Portugalis (+ 19 protsendipunkti), Kreekas (+ 17 protsendipunkti), Horvaatias (+ 17 protsendipunkti) ja Tšehhis (+ 14 protsendipunkti). Osakaal on vähenenud – palju väiksemal määral – Bulgaarias (–5 protsendipunkti), Saksamaal (–4 pp), Prantsusmaal (–4 pp) ja Leedus (–4 pp). Üle poole kodanikest (54 %) on huvitatud 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistest, samas kui 45 % väidab, et nad ei ole samal tasemel kui 2017. aasta sügisel, mil huvi oli 55 %. Sellest ajast alates on see enamikus riikides märkimisväärselt varieerunud: kõige rohkem tõusid Kreekas (+ 14 protsendipunkti), Horvaatias ja Portugalis (+ 9 protsendipunkti mõlemas riigis), suurim langus toimus Soomes (–14 protsendipunkti), Eestis (–13 protsendipunkti) ja Madalmaades (-13 protsendipunkti). Kuigi järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise tõenäosus on alates 2022. aasta kevadest veidi vähenenud, on see ELi tasandil endiselt suur – 67 %. Hääletamise tõenäosus ulatub 49 %-st Eestis ja 51 %-st Küprosel kuni üle kaheksani Rootsis (85 %), Madalmaades (83 %) ja Taanis (82 %).

KONTEKST

Välitööd

Euroopa Parlamendi 2022. aasta sügise Eurobaromeetri uuringu tegi Kantar Public 12. oktoobrist kuni 7. novembrini kõigis 27 ELi liikmesriigis. Uuringu tulemuste õigeks tõlgendamiseks on oluline võtta välitööde ajal arvesse poliitilist ja ühiskondlikku konteksti. Kõiki käesolevas uuringus esitatud küsimusi käsitlevaid riiklikke tulemusi – ja ka Euroopa keskmisi tulemusi – tuleb vaadelda välitööde ajal valitseva olukorra ja avaliku arutelu valguses.

Venemaa sõda Ukraina vastu

Välitööde ajal valitses avalikku diskursust Ukraina sõda, mis algas 24. veebruaril 2022, kui Venemaa president Vladimir Putin käskis oma vägedel Ukrainasse tungida. Just välitööde alguses intensiivistas Venemaa oma raketi- ja droonirünnakuid pealinna Kiievi ja teiste suuremate linnade vastu. See juhtus pärast seda, kui Vladimir Putin süüdistas Ukrainat silla ründamises Krimmi ja Mandri-Venemaa vahel. Rasked õhurünnakud Kiievis, Harkivis, Lvivis ja teistes Ukraina linnades põhjustasid surma ja hävingut, kusjuures paljud linnad ja külad üle Ukraina jäid ilma kütte, elektri ja veeta, kuna rünnakud olid sageli suunatud elutähtsa tsiviiltaristu vastu. Välitööde ajal suurenesid üleskutsed sõjakuritegude erikohtu loomiseks, arvestades tahtlikke rünnakuid tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu ning üha kasvavaid tõendeid muude sõjakuritegude kohta.

Alates Venemaa agressioonisõja algusest on EL andnud Ukrainale humanitaar-, poliitilist, rahalist ja sõjalist toetust. EL leppis väga kiiresti kokku mitmes Venemaa vastu suunatud sanktsioonide paketis vastuseks sissetungile,1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en mis hõlmas Venemaa söeembargot ja teatavate Venemaa pankade sulgemist SWIFTist, mis on rahvusvaheline maksesüsteem. 6. oktoobril leppisid ELi juhid kokku kaheksandas sanktsioonide paketis, reageerides Venemaa jätkuvale eskaleerumisele, sealhulgas Ukraina Donetski, Luganski, Zaporižžia ja Khersoni piirkondade ebaseaduslikule annekteerimisele, võttes aluseks fiktiivsed „referendad“, mobiliseerides lisavägesid ja vabastades avatud tuumaohtusid. Kaheksanda paketiga kehtestati muude meetmete hulgas uued ekspordi- ja impordikeelud, mille eesmärk on jätta Venemaa sõjavägi ja tööstus ilma olulistest komponentidest ja tehnoloogiatest, mis on vajalikud sõja pidamiseks Ukraina territooriumil. Paketiga loodi ka alus G7s ette nähtud naftahinna ülempiiri rakendamiseks vajalikule õigusraamistikule.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Lisaks olid Poola, Balti riigid ja Iirimaa välitööde ajal juba teinud ettepaneku Moskva vastu suunatud üheksanda sanktsioonide paketi kohta, sealhulgas piirangud Valgevenele Venemaa sõjapüüdluste toetamiseks.

Sõja algusest saadik on Euroopa tiim (mis koosneb Euroopa Liidust, ELi liikmesriikidest, sealhulgas nende rakendusasutustest ja riiklikest arengupankadest, samuti Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank) andnud Ukrainale 19,7 miljardi euro ulatuses rahalist toetust.

Suur osa toetusest antakse makromajandusliku finantsabi vormis. Lisaks tehti välitööde ajal tööd strateegilisema ja prognoositavama lähenemisviisiga Ukrainale antavale ELi rahalisele toetusele 2023. aastal. Pärast Euroopa Ülemkogu 20.–21. oktoobri 2022. aasta kohtumist tegi komisjon ettepaneku Ukrainale 2023. aastaks 18 miljardi euro suuruse toetuspaketi kohta.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 25. oktoobril avasid Euroopa Komisjoni president von der Leyen ja Saksamaa liidukantsler Scholz Berliinis rahvusvahelise ekspertide konverentsi Ukraina taastamise teemal, et arutada pikaajalist abi rahvusvaheliste rahastajatega.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf 2022. aasta märtsis võttis EL kasutusele ajutise kaitse direktiivi,5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians millega aidatakse sõja eest põgenevaid inimesi. Sellest ajast alates on Ukraina pagulastel õigus elamisloale ning juurdepääsule haridusele ja tööturule. Ajutist kaitset pikendati oktoobris ja see kehtib nüüd kuni 2024. aasta märtsini.

Välitööde ajal leppisid ELi riigid kokku, et koolitavad ühiselt 15 000 Ukraina sõdurit Euroopa pinnal, et rahuldada Ukraina kiireloomulisi sõjalisi koolitusvajadusi ning võimaldada riigil kaitsta oma territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Lisaks kiideti heaks Euroopa rahutagamisrahastu raames 16 miljoni euro väärtuses abimeetmed Ukraina relvajõudude suutlikkuse suurendamiseks.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Välitööde perioodi lõpus hoiatasid Venemaa võimud, et Ukraina on valmis käivitama „musta pommi“, mida mõned analüütikud tõlgendasid Venemaana, et valmistada ette maad sõja edasiseks eskaleerumiseks.

Venemaa agressioonisõda on põhjustanud ka häireid põllumajandustootmises, tarneahelates ja kaubanduses, mis on viinud maailma toiduainete ja väetiste hinnad enneolematule tasemele. Laupäeval, 29. oktoobril teatas Venemaa, et peatab oma osalemise varasemas teraviljaekspordi kokkuleppes, millega relvastatakse Ukraina-vastases sõjas toitu. Kuid 2. novembril jätkusid Ukrainast pärit teraviljasaadetised pärast seda, kui Venemaa nõustus taas ühinema ÜRO toetatud Musta mere teravilja algatusega, lõpetades vastasseisu, mis ähvardas taas elavdada ülemaailmset toidukriisi, kuna paljud riigid kogu maailmas sõltuvad suuresti Ukrainast pärit toiduainete ekspordist.

19. oktoobril andis Euroopa Parlament „Ukraina vapratele inimestele, keda esindavad nende president, valitud juhid ja kodanikuühiskond“, 2022. aasta Sahharovi mõttevabaduse auhinna, mille Euroopa Parlament annab igal aastal välja inimõigusi ja põhivabadusi kaitsvatele üksikisikutele ja organisatsioonidele.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 sahharov-prize

Majanduslik kontekst

Venemaa agressioonisõja tagajärjed Ukraina vastu on tugevdanud ülemaailmset inflatsiooni vastavalt Euroopa Komisjoni 2022. aasta sügise majandusprognoosile.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EL on oma geograafilise läheduse ja suure sõltuvuse tõttu Venemaalt pärit gaasiimpordist üks kõige ohustatumaid arenenud riike. Energiavarustuskriis suurendab olemasolevat inflatsioonisurvet ja tarneahela kitsaskohti, mis on muu hulgas tingitud COVID-19 pandeemiast ja Hiina jätkuvast COVID-19 nulltaseme poliitikast.

Kõik need tegurid vähendavad kodumajapidamiste ostujõudu ja mõjutavad tootmist. Majanduslikud tunded on märkimisväärselt langenud. Prognoositud aruandes prognoositakse, et majanduskasv peaks aastavahetusel märkimisväärselt vähenema, mis sunnib mitut liikmesriiki majanduslangusesse.

Samuti9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 rõhutab Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) oma maailmamajanduse väljavaadete aruandes, et maailmamajandusel on kasvav oht langeda järgmisel aastal majanduslangusesse. Maailma majandusaktiivsus on oodatust ulatuslikus ja järsemas aeglustumises, kusjuures inflatsioonimäär on kõrgem kui mitme aastakümne jooksul. Elukalliduse kriis, finantstingimuste karmistamine enamikus piirkondades, Venemaa invasioon Ukrainasse ja jätkuv COVID-19 pandeemia mõjutavad oluliselt väljavaateid. Prognooside kohaselt aeglustub ülemaailmne majanduskasv 6,0 %-lt 2021. aastal 3,2 %-le 2022. aastal ja 2,7 %-le 2023. aastal. See on kõige nõrgem kasvuprofiil alates 2001. aastast, välja arvatud ülemaailmne finantskriis ja COVID-19 pandeemia terav faas. IMFi aruandes märgitakse lisaks, et energiakriisist tulenev šokk on Euroopas struktuurne ega ole seetõttu tõenäoliselt mööduv nähtus.

Euroopa Liidu Statistikaameti Eurostati avaldatud andmete kohaselt oli euroala aastane inflatsioonimäär 2022. aasta oktoobris 10,6 %, mis oli septembris 9,9 %. Oktoobris andis euroala aastase inflatsioonimäära suurima panuse energia (+ 4,44 protsendipunkti (pp)), millele järgnesid toit, alkohol ja tubakas (+ 2,74 protsendipunkti). Euroopa Liidu aastane inflatsioon oli 2022. aasta oktoobris 11,5 %, mis on kõrgem kui septembri 10,9 %. Aasta varem oli see näitaja 4,4 %. Madalaim aastamäär registreeriti Prantsusmaal (7,1 %), Hispaanias (7,3 %) ja Maltal (7,4 %). Suurimad aastamäärad registreeriti Eestis (22,5 %), Leedus (22,1 %) ja Ungaris (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Inflatsiooni mõju kajastub üha enam tarbijate ostuharjumustes, kus inimesed loobuvad puhkusest või teatud tegevustest, otsivad rohkem sooduspakkumisi ja ostavad odavamaid tooteid.

27. oktoobril tõstis Euroopa Keskpank (EKP) intressimäärasid 0,75 protsendipunkti võrra kõrgeimale tasemele alates 2009. aastast, rakendades kolmandat olulist poliitikamäära tõusu järjest.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html EKP viiteintressimäär on nüüd 2 %.

Vaatamata keerulisele keskkonnaleon l abour turg jätkuvalt tugevalt toiminud, kus tööhõive on aastakümnete kõrgeimal tasemel. COVID-19 meetmete leevendamisega kaasnenud jõuline majanduskasv tõmbas 2022. aasta esimesel poolel tööle veel kaks miljonit inimest, suurendades töötajate arvu ELis kõigi aegade kõrgeima tasemeni (213,4 miljonit). Töötuse määr püsis septembris rekordiliselt madalal 6,0 % tasemel. Eeldatakse, et tööturud reageerivad majandustegevuse aeglustumisele viivitustega, kuid jäävad vastupidavaks. Tööhõive kasv ELis prognoositakse 2022. aastal 1,8 %, enne kui 2023. aastal peatub ja 2024. aastal mõõdukalt kuni 0,4 %.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media 2022. aasta septembris oli euroala hooajaliselt kohandatud töötuse määr 6,6 %, mis on madalam kui 2022. aasta augustis 6,7 % ja 2021. aasta septembris 7,3 %. ELi töötuse määr oli 2022. aasta septembris 6,0 %, mis on võrreldes 2022. aasta augustiga stabiilne ja langes 6,7 %-lt 2021. aasta septembris.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Üldiselton majandusväljavaateid ümbritsenud erandlik ebakindlus, kuna Venemaa sõda Ukraina vastu jätkub ja edasiste majandushäirete potentsiaal ei ole kaugeltki ammendatud. Suurim oht tuleneb gaasituru negatiivsetest arengutest ja nappuse ohust, eriti 2023.–24. aasta talvel.

Õiguslik raamistik ELi tasandil

Välitöö perioodi iseloomustas kõigi seadusandjate vahel käimasolev arutelu selle üle, kuidas tulla toime energiakriisiga, millega EL silmitsi seisab. 18. oktoobril esitas Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen uue erakorralise määruse, et võidelda kõrgete gaasihindadega ELis ja tagada varustuskindlus tulevastel talvekuudel. Õigusakti eelnõus on esitatud kavad gaasi ühisostude korraldamiseks ja kehtestatud solidaarsuseeskirjad liikmesriikide vahel, et tulla toime võimaliku puudujäägiga. Komisjon tegi ka ettepaneku töötada veeldatud maagaasi jaoks välja uus gaasikaubanduse võrdlusalus enne 2023. aasta aprilli.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Komisjoni pakett ei sisaldanud aga kohest gaasihinna ülempiiri, kuna liikmesriikide vahel tekkisid poliitilised erimeelsused ja mure varustuskindlusele avalduvate tagajärgede pärast.

26. oktoobril tutvustas juhtiv asepresident Timmermans puhtama õhu ja vee seadust. Ajutise eesmärgina tegi Euroopa Komisjon ettepaneku vähendada lämmastikoksiidi aastast piirtaset 40 mikrogrammilt 20 mikrogrammile, samal ajal kui õhusaaste nulltase tuleb saavutada hiljemalt 2050. aastaks. 27. oktoobril kinnitasid Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament komisjoni ettepaneku, mis käsitleb uute sõidukite heitenorme, sealhulgas sisepõlemismootorite kasutuselt kõrvaldamist aastaks 2035, mis on oluline samm ELi kliimaeesmärkide saavutamisel.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

12. oktoobril soovitas Euroopa Komisjon EL 27- l anda Bosniale ja Hertsegoviinale ELi kandidaatriigi staatus ning 18. oktoobril kutsus Euroopa Parlament Euroopa Liidu Nõukogu tungivalt üles võtma vastu otsuse Rumeenia ja Bulgaaria ühinemise kohta Schengeni alaga 2022. aasta lõpuks.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Arutelud ja läbirääkimised Poola ja Ungariga õigusriigi tingimuste üle ELi vahendite väljamaksmisel jätkusid kohapealse töö ajal.

Muud olulised sündmused riiklikul või rahvusvahelisel tasandil

Iraanis põhjustas 22-aastase kurdi naise Jina Mahsa Amini surm politsei vahi all olles meeleavaldusi ja nende vägivaldset mahasurumist. Peamiselt naiste ja koolitüdrukute juhtimisel jätkusid välitööde ajal poliitilised muutused.

Ettevalmistused COP 27 kliimamuutuste konverentsiks, mis algas 6. novembril Sharm el-Sheikhis/Egiptus, toimusid välitööde ajal. Enne konverentsi avaldasid Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ja ELi Copernicuse kliimamuutuste teenus aruande, milles märgiti, et temperatuur Euroopas on viimase 30 aasta jooksul tõusnud enam kui kaks korda maailma keskmisest ja et see on planeedi kõige kiiremini soojenev piirkond.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average „Viimase põlvkonna“ kliimaaktivistid juhtisid tähelepanu kliimamuutuste laastavatele mõjudele, kasutades kunstiteoseid, blokeerides teid ja osaledes muudes kodanikuallumatuse meetmetes.

Hiina president Xi Jinping saavutas ajaloolise kolmanda ametiaja Hiina liidrina pärast nädalapikkust kommunistliku partei kongressi. Ta propageeris ka mõningaid oma lähimaid kommunistliku partei liitlasi, kinnitades oma positsiooni.

30. oktoobril demonstreerisid kümned tuhanded tšehhid Prahas kasvava ekstremismi ja populismi vastu, kaks päeva pärast paremäärmuslike poliitiliste liikumiste koalitsiooni, erirühmituste ja kommunistliku partei meeleavaldusi samas kohas. Paljud rahvahulgad väljendasid toetust Ukrainale sõjas Venemaa vastu, erinevalt varasemast protestist, kui osalejad, kes on Euroopa Liidu ja NATO vastu, kutsusid Moskvaga otse kõnelusi gaasitarnete üle.

Ühendkuningriigis teatas konservatiivne peaminister Liz Truss oma tagasiastumisest pärast vaid 45-päevast ametist lahkumist ja tema järglaseks sai Rishi Sunak 25. oktoobril, kellest sai esimene Briti peaminister India pärandiga.

Valimised

Vahetult enne välitööd toimusid Lätis ja Bulgaarias parlamendivalimised.

1. oktoobril 2022 toimusid Lätis parlamendivalimised pärast 2018. aastal valitud 13. Saeima ametiaja lõppu. Ametisoleva peaministri Krišjānis Kariņši uus ühtsus sai kõrgeima häälte osakaalu (19 %) ja võitis kõige rohkem kohti (26). 3. oktoobril 2022 volitas president Egils Levits Kariņši juhtima arutelusid koalitsioonivalitsuse moodustamiseks. Valimisõigusega valijatest hääletas 59 % võrreldes 55 %ga eelmistel valimistel.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

Bulgaarias toimusid 2. oktoobril 2022 ennetähtaegsed parlamendivalimised. Kiired valimised kuulutati välja pärast neljaparteilise koalitsiooni Petkovi valitsuse langemist 2022. aasta juunis. Tegemist oli kolmanda parlamendiga pärast 2021. aastat toimunud kiireloomuliste valimistega, kusjuures eelmised valimised toimusid 2021. aasta aprillis, juulis ja novembris. GERB ja selle pikaajaline juht Boyko Borisov võitis viimased valimised, kuid uus parlament on endiselt killustatud ja poliitiline olukord riigis habras. Jätkuv poliitiline kriis ja ebastabiilsus on vähendanud üleriigilist valimisaktiivsust 39,5 %ni.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Presidendivalimised Austrias: 9. oktoobril valiti esimeses voorus tagasi Austria presidendiks ametisolev Alexander Van der Bellen. Sõltumatu kandidaadina, kuid Austria Roheliste Parteist pärit Van der Bellen keskendus oma kampaanias sellele, et olla „turvaline valik tormilistel aegadel“.

Van der Bellen võitis oma teise kuueaastase ametiaja 56,7 % häältega. Hääletusel oli veel kuus kandidaati, kellest 17,7 % häältest said teise koha parempoolne Walter Rosenkranz (FPÖ). Kõigi teiste kandidaatide tulemus oli alla 10 %. Valimisaktiivsus oli 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Presidendivalimised Sloveenias: 23. oktoobril võitis konservatiivne välisminister Anže Logar (34 %) presidendivalimiste esimese vooru advokaadi Nataša Pirc Musari (26,9 %) vastu, kes oli endine vasakliberaalne teabevolinik. Vasakpoolne kandidaat Milan Brglez (15,45 %) oli seitsme kandidaadi seas kolmandal kohal, järgnesid kandidaadid Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) ja Miha Kordiš (2,81 %). Valimisaktiivsus oli 51,7 %. 3. novembril toimunud hääletuselvõitis Nataša Pirc Musar, saades Sloveenia esimeseks naispresidendiks.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Taani parlamendivalimised: 1. novembril 2022 toimusidTaanis parlamendivalimised. Peaminister Mette Frederiksen ja tema sotsiaaldemokraatlik partei saavutasid esimese 20 aasta jooksul ühe oma parima tulemuse 27,5 % häälte ja 50 kohaga 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 ning seda vaatamata Frederikseni vastuolulisele otsusele tappa kõik naaritsad pandeemia ajal, mis käivitas kiired valimised. Sotsiaaldemokraatliku partei tugev näitamine, mis juhib vasakpoolset blokki, et kindlustada 179-kohalises parlamendis enamusele vajalik 90 kohta, on takistanud Frederikseni plaani blokke murda ja moodustanud suure koalitsiooni üle traditsioonilise vasak-parempoolse lõhe, väites, et poliitilist ühtsust on vaja rahvusvahelise ebakindluse ajal. Valimised toimusid alles paar nädalat pärast kahe gaasijuhtme saboteerimist Venemaalt Saksamaale läbi Taani vetes, mis mõjutas taanlaste turvatunnet. Kampaaniates olid olulised ka riigisisesed küsimused, sealhulgas maksukärped ning vajadus võidelda inflatsiooni ja tõusvate energiahindade vastu. Kunagi oli immigratsioon vähem teema, osaliselt seetõttu, et sotsiaaldemokraadid on rände suhtes karmid hoiakud, mis jätavad õigusi andvad parteid võimalikust kogunemispunktist. Valimisaktiivsus oli 84,1 %. Välitöö ajal olid käimas läbirääkimised valitsuse moodustamiseks.

Itaalia esimene naispeaminister: 22. oktoobril nimetati Giorgia Meloni peaministriks pärast seda, kui tema paremäärmuslik partei Itaalia vennad olid võitnud valimised 2022. aasta septembris. Parempoolne koalitsioon (sealhulgas Lega ja Forza Italia) tõusis valimistel võidukalt, kusjuures 44 % häältest ja Meloni partei võttis 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

3. novembril sõitis peaminister Meloni Brüsselisse, et kohtuda ELi juhtivate institutsioonide esindajatega, sealhulgas Euroopa Komisjoni presidendi von der Leyeni, Euroopa Ülemkogu eesistuja Micheli ja Euroopa Parlamendi presidendi Metsolaga. Oma kohtumistel andis peaminister Meloni märku, et Itaalia rändepoliitika on muutunud, ning märkis, et välispiiride kaitse on saanud peamiseks prioriteediks.

15. oktoobril avaldas Ungari valitsus riikliku konsultatsiooniuuringu, milles paluti kodanikel nõustuda või mitte nõustuda valitsuse vastuseisuga Venemaa vastu suunatud sanktsioonipoliitikale seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Peaminister Viktor Orban on sageli sanktsioonide vastu.

METOODIKA

Käesolevas uuringus kasutatud metoodika

Käesolevas 2022. aasta sügises Eurobaromeetri uuringus, mis viidi läbi laines 98.1, kasutati Euroopa Parlamendi kommunikatsiooni peadirektoraadi (avaliku arvamuse järelevalve üksus) jaoks korraldatud Eurobaromeetri küsitluste metoodikat. Kantar Public viis uuringu läbi 12. oktoobrist kuni 7. novembrini 2022 kõigis 27 ELi liikmesriigis. Kokku viidi läbi 26 431 intervjuud. ELi tulemusi kaaluti vastavalt iga riigi rahvaarvule.

Eurobaromeetri uuringud viiakse läbi näost-näkku inimeste kodudes või nende ukselävel, riigikeeles. Kõigis riikides kasutati CAPI-d (Computer Assisted Personal Interviewing).

Taanis ja Tšehhis viidi mõned intervjuud läbi arvutipõhise videointervjuu (CAVI) tehnika abil. Intervjueerija haldab vastajale saadetud küsimustikku video kaudu, kus mõlemad pooled näevad üksteist: intervjuude tingimused on väga sarnased näost-näkku.

Hoiatused

Selles uuringus võrreldakse mitut suundumusküsimust Euroopa Parlamendi 2022. aasta kevadise parlomeetriga Eurobaromeetri lainest 97.3, mis viidi läbi 2022. aasta aprillis-mais. COVID-19 tõttu ei olnud kõigis riikides võimalik näost näkku küsitlusi läbi viia. Sel ajal täiendati Belgias, Tšehhis, Taanis, Eestis, Maltal, Lätis, Madalmaades, Sloveenias, Soomes ja Rootsis näost näkku küsitlusi.

Mõnda muud küsimust võrreldakse Euroopa Parlamendi 2021. aasta sügise parlomeetriga Eurobaromeetri uuringust 96,2, mis viidi läbi 2021. aasta novembris-detsembris. Sel ajal täiendati Belgias, Tšehhis, Taanis, Maltal, Sloveenias ja Soomes näost näkku küsitlustega veebivestlusi. Lätis viidi kõik intervjuud läbi internetis.

See režiimi muutus võib mõjutada tulemusi, eelkõige spontaansete valikutega küsimuste puhul. Määratluse kohaselt ei kuvata neid koode esimesel ekraanil, mis kuvatakse vastajale, vaid need kuvatakse teisel ekraanil, kui vastaja otsustab mitte valida mõnda algselt küsitud elementi. Seetõttu valivad veebipõhises küsitluses osalejad spontaanseid vastuseid vaid vähesel määral.

Seda tuleb arvesse võtta arengute analüüsimisel.

Sellest hoolimata on riiklikel arengutel mitu selgitust, kusjuures oluline roll on kontekstipõhistel muutustel.

ELi isikuandmete kaitse üldmääruse kohaselt küsiti vastajatelt, kas nad on nõus, et neile esitatakse küsimusi küsimustes, mida võiks pidada tundlikeks.

Märkus: Käesolevas aruandes viidatakse ELi riikidele nende ametliku lühendiga. Käesolevas aruandes kasutatud lühendid vastavad järgmisele:

Belgia	OLE	Leedu	LT
Bulgaaria	BG	Luksemburg	LU
Tšehhi	CZ	Ungari	HU
Taani	DK	Malta	MT
Saksamaa	DE	Madalmaad	NL
Eesti	EE	Austria	AT
Iirimaa	IE	Poola	PL
Kreeka	EL	Portugal	PT
Hispaania	ES	Rumeenia	RO
Prantsusmaa	FR	Sloveenia	SI
Horvaatia	HR	Slovakkia	SK
Itaalia	SEE ON	Soome	FI
Küprose Vabariik	CY*	Rootsi	SE
Läti	LV

Euroopa Liit – 27 liikmesriigi kaalutud keskmine EL 27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, ST, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT euroala

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE euroalasse mittekuuluvad riigid

* Küpros tervikuna on üks 27 Euroopa Liidu liikmesriigist. Acquis communautaire’i tegevus on siiski peatatud selles riigi osas, mida Küprose Vabariigi valitsus ei kontrolli. Praktilistel põhjustel kuuluvad kategooriasse „CY“ ja EL 27 keskmisesse kategooriasse ainult Küprose Vabariigi valitsuse kontrolli all olevas riigis tehtud intervjuud.

I. EUROOPA KODANIKE EES SEISVAD VÄLJAKUTSED

1.1 Kodanike praegused mured

Aruande esimeses peatükis käsitletakse ELi kodanike muresid ning nende ettekujutust praegusest olukorrast ELis, nende riigis ja oma elus. See näitab, et eurooplastele valmistab muret palju küsimusi, eelkõige elukalliduse tõus, aga ka vaesus, kliimamuutused ja sõda ELi piiril. See mõjutab seda, kuidas nad näevad praegust olukorda oma riigis ja ELis. Viimasel aastal on kodanike väljavaated mõnevõrra ebastabiilsed, kuid hoolimata sellest, et suhtumine on vähem positiivne kui kuus kuud tagasi, on hoiakud jätkuvalt vastupidavad ja optimism ELi tulevikus endiselt kõrge.

Euroopa kodanikud ütlevad, et nad on mures mitmete erinevate küsimuste pärast, kusjuures vähemalt kuus kümnest ütlevad, et nad on väga või veidi mures iga küsimuses sisalduva kaheksa küsimuse pärast.

Eelkõige on vastajad mures elukalliduse tõusu pärast, näiteks toidu- ja energiahindade tõusu pärast (93 %, sealhulgas 63 %, kes on „väga mures“). On veel kolm küsimust, mille pärast vähemalt kaheksa kodanikku kümnest ütlevad, et nad on mures: vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (82 %, sealhulgas 45 % „väga mures“), kliimamuutused (81 %, sealhulgas 46 % „väga mures“) ja sõja levik Ukrainas teistesse riikidesse (81 %, sealhulgas 42 % „väga mures“). Lisaks on vähemalt seitse kümnest mures tuumaintsidendi ohu pärast (74 %), riskide pärast ühistele Euroopa väärtustele, nagu vabadus ja demokraatia (72 %) ning ränne (70 %).

Elukalliduse tõus, näiteks toidu- ja energiahindade tõus Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus Kliimamuutused Sõja levik Ukrainas teistesse riikidesse Tuumaõnnetuse oht Ohud meie ühistele Euroopa väärtustele, nagu vabadus ja demokraatia Migratsioon Nakkushaiguste, nagu COVID-19 või ahvide rõugete levik Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18 Kui suures ulatuses olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja oma lähedastele? (% – EL 27) Igas riigis ütleb rohkem kui seitse vastajat kümnest, et nad on mures elukalliduse tõusu pärast, ning peaaegu kõik vastajad on mures Kreekas (100 %), Küprosel (99 %), Itaalias ja Portugalis (mõlemad 98 %). Üle kaheksa kümnest on „väga mures“ Kreekas (86 %), Küprosel (85 %) ja Portugalis (84 %). Vastajad on kõige vähem mures elukalliduse tõusu pärast Rootsis (74 %), Taanis (77 %), Madalmaades (81 %) ja Rumeenias (82 %).

Liikmesriikides on laialt levinud mure vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse pärast. Viies riigis on selle pärast mures rohkem kui üheksa vastajat kümnest: Kreeka (97 %), Portugal (95 %), Küpros (94 %), Hispaania (93 %) ja Itaalia (92 %). Samuti on seitse riiki, kus üle poole vastanutest on „väga mures“, eesotsas Portugal (75 %), Kreeka (74 %) ja Küpros (71 %).

Kaart (% – kokku „töötatud“) Kaart Legend QA18.4 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? Elukalliduse tõus, näiteks toiduainete ja energia hindade tõus (% – „Töötatud“ kokku) See kehtibseevastu vähem kui poolte vastanute puhul Rootsis (48 %) ja vähem kui seitsme puhul kümnest Taanis (53 %), Tšehhis (65 %) ja Eestis (67 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.8 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – vaesus ja sotsiaalne tõrjutus) 81 % ELi kodanikest arvab, et nad on kliimamuutuste pärast mures. See kehtib enam kui poolte vastanute kohta peaaegu igas riigis, kusjuures suurim osakaal oli Maltal (93 %), Itaalias ja Portugalis (mõlemas 92 %). Erandiks on Eesti, kus kliimamuutuste pärast on mures vähem kui pooled vastanutest (44 %). Nende osakaal, kes ütlevad, et nad on väga mures, on suurim Küprosel (68 %), Maltal (62 %), Prantsusmaal ja Portugalis (mõlemad 59 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.1 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – kliimamuutused)

Vähemalt kuus kümnest vastajast igas riigis ütlevad, et nad on mures Ukraina sõja pärast, mis levib teistesse riikidesse. Suurim osakaal on Maltal (93 %), Poolas, Portugalis (mõlemas 91 %) ja Leedus (90 %), madalaim näitaja on Madalmaades (62 %), Taanis (65 %) ja Rootsis (67 %). Vastajad ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad on „väga mures“ sõja leviku pärast teistesse riikidesse Portugalis (66 %), Maltal (63 %), Küprosel (62 %) ja Lätis (60 %).

Kaart Legend QA18.5 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? Sõja levik Ukrainas teistesse riikidesse (% – Kogutöö) Maltavastajad ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad on mures tuumaavarii ohu pärast (93 %), millele järgnevad Portugalis (89 %), Itaalias ja Leedus (mõlemad 88 %). Küprosel ütleb 70 %, et nad on „väga mures“. Rootsis on vähem kui pooled (47 %) mures tuumaavarii ohu pärast ning see osakaal on suhteliselt väike ka Madalmaades (54 %), Taanis (55 %) ja Soomes (58 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.3 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – tuumaintsidendi oht) Rohkem kui pooled vastanutest igas riigis ütlevad, et nad on mures ohtude pärast, mis ohustavad meie ühiseid Euroopa väärtusi, nagu vabadus ja demokraatia. Vähemalt kaheksa kümnest ütlevad, et nad on mures Ungaris (85 %), Portugalis (82 %), Küprosel (81 %), Itaalias ja Poolas (mõlemad 80 %), samas kui see osakaal on madalaim Eestis (53 %), Taanis ja Madalmaades (mõlemas 57 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.7 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – ohud meie ühistele Euroopa väärtustele, nagu vabadus ja demokraatia) Nende vastajate osakaal, kes ütlevad, et nad on rände pärast mures, on liikmesriigiti väga erinev. See on suurim Küprosel (93 %), Maltal (92 %), Kreekas (86 %), Itaalias (83 %) ja Portugalis (81 %). Üle poole vastanutest on rände pärast väga mures Küprosel (80 %), Maltal (58 %) ja Kreekas (53 %).

Seevastu vähem kui pooled vastanutest muretsevad rände pärast Taanis (37 %) ja Rootsis (45 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.2 Millisel määral olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – migratsioon) Nende vastajate osakaal, kes ütlevad, et nad on mures selliste nakkushaiguste nagu COVID-19 või ahvide rõugete leviku pärast, on liikmesriigiti väga erinevad. See on suurim Itaalias (85 %), Portugalis (83 %), Küprosel (79 %) ja Ungaris (78 %). See kehtib seevastu vähem kui poolte vastanute puhul Taanis (29 %), Rootsis (33 %), Madalmaades (37 %), Eestis (42 %) ja Saksamaal (47 %).

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et naised on enamiku probleemide pärast rohkem mures kui mehed. Näiteks on 78 % naistest mures tuumaavarii ohu pärast, võrreldes 69 % meestega. Selgeid erinevusi esineb ka sõja levikus Ukrainas teistesse riikidesse (84 % vs. 78 %), nakkushaiguste levikus (67 % vs 59 %), riskides meie ühistele Euroopa väärtustele (75 % vs. 69 %) ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse osas (84 % vs. 79 %).

Kokku „Hirmunud“ Kokku „ei muretse“ Ei tea QA18.6 Kui suures ulatuses olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja teie lähedastele? (% – nakkushaiguste, nagu COVID-19 või ahvide rõugete levik) Enamikel juhtudel on vanemad inimesed rohkem mures kui nooremad. Erinevus on suurim seoses rändega: üle 55-aastastest on 74 % rände pärast mures, kuid see osakaal väheneb pidevalt, moodustades 15–24-aastaste seas 61 %. Sellest üldisest mustrist on kaks erandit. Nooremad inimesed on kliimamuutuste pärast veidi rohkem mures (84 % 15–24-aastastest ja 81 % vanemates vanuserühmades), samas kui kõik vanuserühmad on võrdselt mures elukalliduse tõusu pärast.

Varem haridussüsteemist lahkunud vastajad on suurema tõenäosusega mures enamiku probleemide pärast. Seda on kõige selgemalt näha seoses nakkushaiguste levikuga. Nende seas, kes lahkusid haridusest 15-aastaselt või nooremana, on selle probleemi pärast mures 76 %, 16–19-aastastest 66 % ja 56 % neist, kes lahkusid 20-aastaseks või vanemaks. Sarnane muster kehtib ka sõja leviku kohta Ukrainas teistesse riikidesse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, rände ja tuumaavarii ohu kohta.

Vastajad, kellel on harva või kunagi raskusi arvete maksmisega, on vähem tõenäoliselt mures mitme probleemi pärast. Näiteks 78 % on mures vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse pärast, võrreldes 88 %-ga inimestest, kellel on aeg-ajalt raskusi arvete maksmisega, ja 91 %-ga, kellel on enamasti raskusi. Sama muster kehtib ka murede kohta seoses rändega, riskidega meie ühistele Euroopa väärtustele, sõja levikuga Ukrainas teistesse riikidesse ja nakkushaiguste levikuga.

Kui vastajatel on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand, on nad kliimamuutuste pärast suurema tõenäosusega mures kui need, kelle kuvand Euroopa Parlamendis on negatiivne (88 % vs. 71 %). Sama muster kehtib vähemal määral sõja leviku kohta Ukrainas teistesse riikidesse (82 % vs. 77 %) ja nakkushaiguste leviku kohta (65 % vs. 59 %). Seevastu need, kellel on positiivne kuvand Euroopa Parlamendist, muretsevad vähem tõenäoliselt rände pärast (67 % vs 76 % neist, kellel on negatiivne kuvand Euroopa Parlamendist). Kodanikud, kes on rohkem mures vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning elukalliduse pärast, soovivad suurema tõenäosusega, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll.

QA18 Kui suures ulatuses olete praegu mures või mitte iga järgmise küsimuse pärast oma elule ja oma lähedastele? (% – EL 27)

Kliimamuutused	Migratsioon	Tuumaõnnetuse oht	Elukalliduse tõus, näiteks toidu- ja energiahindade tõus	Sõja levik Ukrainas teistesse riikidesse	Nakkushaiguste, nagu COVID-19 või ahvide rõugete levik	Ohud meie ühistele Euroopa väärtustele, nagu vabadus ja demokraatia	Vaesus ja sotsiaalne tõrjutus
EL 27	81	70	74	93	81	62	72	82
Sugupoolte sugu
Mees	80	68	69	92	78	59	69	79
Naine	82	71	78	94	84	67	75	84
Vanus
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Haridus (Lõpp of)
15–	81	77	81	96	88	76	75	89
16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Õpib ikka veel	85	59	65	92	76	55	65	79
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	77	75	80	96	86	66	75	91
Aeg-ajalt	83	75	79	95	84	71	78	88
Peaaegu mitte kunagi	81	65	69	91	78	58	69	78
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutraalne	80	69	73	93	81	62	70	82
Negatiivne	71	76	73	94	77	59	74	84
Euroopa Parlamendi roll
Tähtsamad	87	68	76	93	83	66	75	84
Vähem tähtis	71	74	72	91	78	58	70	80
Ei mingit muutust	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Hoiatused tuleviku suhtes

Nagu eelmises punktis kirjeldatud, on kodanikud mures paljude praeguste probleemide pärast. Seetõttu ei ole üllatav, et nende kodanike osakaal, kes arvavad, et asjad liiguvad ELis õiges suunas, on alates 2022. aasta aprillist maini vähenenud. Ligikaudu kolm kümnest (31 %) on ELi suuna suhtes positiivsed, vähenedes 12 protsendipunkti võrra. Osakaal, kes tunneb, et asjad lähevad vales suunas, on kasvanud 11 punkti võrra 51 %ni. Need muutused on muutnud positiivset nihet 2021. aasta novembrist detsembrini 2022. aasta aprilli ja mai vahel ning selle tulemusena on olukord sarnane aasta tagasi.

Ei tea 9 (=) Ei üks ega teine (Spontaneous) 9 (+ 1) Asjad lähevad vales suunas 51 (+ 11) Asjad liiguvad õiges suunas 31 (-12) (Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) D73.2 – Kas te ütleksite praegu, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? Euroopa Liit (% – EL 27) Ka kodanikud on muutunud oma riigi suuna suhtes vähem optimistlikuks. Umbes iga neljas (24 %, -13 protsendipunkti alates 2022. aasta aprillist kuni maini) arvab, et nende riik liigub õiges suunas. Selge enamus (62 %) arvab nüüd, et asjad lähevad vales suunas, kasv 13 protsendipunkti võrreldes 2022. aasta aprillist maini ja suurim registreeritud osakaal.

Üldiselt on vastajad ELi suuna suhtes positiivsemad kui nende riigi suund (31 % vs. 24 %), jätkates pikemaajalist suundumust.

Ei tea 6 (=) Ei üks ega teine (Spontaneous) 8 (=) Asjad lähevad vales suunas 62 (+ 13) Asjad liiguvad õiges suunas 24 (-13) (Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) D73.1 – Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? (MEIE RIIK) (% – EL 27) Kodanikud on positiivsemad, kui nad peavad oma elu isiklikult, kuigi viimase kuue kuu jooksul on selle meetme suhtes muutunud negatiivsemaks ka vaated. Rohkem kui kuus kümnest (63 %) tunnevad, et asjad nende isiklikus elus liiguvad õiges suunas (-7 pp alates aprillist-mai 2022), samas kui 24 % (+ 4 protsendipunkti) ütlevad, et asjad lähevad vales suunas.

Ei tea 5 (+ 1) Ei üks ega teine (Spontaneous) 8 (°2) Asjad lähevad vales suunas 24 (+ 4) Asjad liiguvad õiges suunas 63 (-7) (Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) D73.4 – Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? Teie elu isiklikult (% – EL 27) On ainult kolm liikmesriiki, kus enamik vastanutest arvab, et asjad liiguvad oma riigis õiges suunas: Luksemburg, Malta (mõlemad 65 %) ja Iirimaa (46 %). Ülejäänud 24 riigis arvab enamik, et nende riigi asjad liiguvad vales suunas, kusjuures see on kõige levinum Slovakkias, Hispaanias (mõlemad 72 %), Horvaatias (71 %), Prantsusmaal ja Poolas (mõlemad 70 %).

Kõigis 27 ELi liikmesriigis on vastajad alates 2022. aasta aprillist kuni maini muutunud vähem optimistlikuks, kuigi Kreekas ja Horvaatias on vähenemine marginaalne (vähem kui kolm protsendipunkti). Neljas riigis on nende osakaal, kes arvavad, et asjad lähevad oma riigis õiges suunas, vähenenud rohkem kui 20 protsendipunkti: Taani (29 %, -31 protsendipunkti), Portugal (30 %, -25 protsendipunkti), Eesti (29 %, -22 protsendipunkti) ja Belgia (24 %, -21 protsendipunkti).24 Kogu aruande vältel loetakse muutus eelmisest lainest positiivseks või negatiivseks muutuseks, kui see on ± 3 protsendipunkti või rohkem. Muutust vähem kui 3 protsendipunkti peetakse stabiilseks või muutuseta.

Nende muutuste tulemusena on negatiivne arvamus nüüd Taanis, Saksamaal, Eestis, Lätis, Leedus, Portugalis, Sloveenias ja Soomes.

D73.1 Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? (MEIE RIIK) (%)

EL 27	HR	EL	MT	AT	BG	LU	SK	SEE ON	CY	LV	ES	RO	SI	CZ	FR	PL	LT	NL	DE	IE	HU	FI	SE	OLE	EE	PT	DK
Asjad liiguvad õiges suunas	Oktoober/november 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ Apr/mai 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Asjad lähevad vales suunas	Oktoober/november 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ Apr/mai 2022	*13	2	*4	V1	2	5	3 AASTAT TAGASI	10 AASTAT TAGASI	*7	14 AASTAT TAGASI	*1	12	10 AASTAT TAGASI	2	11	18 AASTAT TAGASI	15 AASTAT TAGASI	20 AASTAT TAGASI	*17	18 AASTAT TAGASI	15 AASTAT TAGASI	(19)	*16	14 AASTAT TAGASI	*17	20 AASTAT TAGASI	20 AASTAT TAGASI	20 AASTAT TAGASI
Ei üks ega teine (Spontaneous)	Oktoober/november 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ Apr/mai 2022	=	V1	V2	3 AASTAT TAGASI	2	V2	2	V4	V3	V6	5	V2	„I“	6	2	V2	=	V3	*1	*1	5	*1	=	3 AASTAT TAGASI	2	V3	=	*9
Ei tea	Oktoober/november 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ Apr/mai 2022	=	=	=	*1	=	2	=	=	3 AASTAT TAGASI	V1	2	=	V1	2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	*4	3 AASTAT TAGASI	2	5	5	2

Viies riigis arvab enamik vastanutest, et ELis on asjad õiges suunas: Malta (65 %), Luksemburg, Iirimaa (mõlemad 48 %), Läti (47 %) ja Leedu (40 %). Portugalis on arvamus jagatud (35 % õiges suunas võrreldes 35 % vale suunaga). Ülejäänud 21 riigis ütlevad vastajad kõige tõenäolisemalt, et ELis liiguvad asjad vales suunas, eriti Kreekas, Belgias (mõlemad 62 %) ja Hispaanias (60 %).

Maltal on alates 2022. aasta aprillist kuni maini suurenenud optimism, et asjad liiguvad ELis õiges suunas (65 %, + 3 protsendipunkti). Optimism on siiski vähenenud 23 liikmesriigis, eelkõige Taanis (31 %, -26 protsendipunkti), Portugalis (35 %, -23 protsendipunkti), Eestis (29 %, -21 protsendipunkti) ja Belgias (25 %, -20 protsendipunkti). Tulemused on jäänud ülejäänud kolmes riigis stabiilseks.

Nende muutuste tulemusena on negatiivne arvamus Bulgaarias, Taanis, Saksamaal, Eestis, Madalmaades, Poolas, Portugalis, Sloveenias, Soomes ja Rootsis.

D73.2 Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? Euroopa Liit (%)

EL 27	MT	BG	EL	TT	SK	LU	RO	HR	CY	ES	SEE ON	CZ	PL	L▼	FR	HU	SI	LT	NL	DE	IE	FL	SE	OLE	EE	PT	DK
Asjad liiguvad õiges suunas	Oktoober/november 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ Apr/mai 2022	▼12	3 AASTAT TAGASI	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Asjad lähevad vales suunas	Oktoober/november 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ Apr/mai 2022	11	▼5	2	5	=	3 AASTAT TAGASI	5	6	*4	*9	*9	10 AASTAT TAGASI	10 AASTAT TAGASI	*7	2	18 AASTAT TAGASI	12	*4	15 AASTAT TAGASI	*9	15 AASTAT TAGASI	12	12	5	15 AASTAT TAGASI	*17	*16	12
Ei üks ega teine (Spontaneous)	Oktoober/november 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ Apr/mai 2022	*1	=	▼1	▼3	*1	▼4	*1	=	=	▼2	▼1	▼3	2	*1	3 AASTAT TAGASI	▼2	*1	6	*1	6	=	*4	3 AASTAT TAGASI	5	2	▼2	2	11
Ei tea	Oktoober/november 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B“	8
Δ Apr/mai 2022	=	2	=	▼1	*1	L4	▼2	=	3 AASTAT TAGASI	=	=	*1	▼2	=	6	▼4	▼1	*4	▼1	*1	*1	*1	*4	8 AASTAT TAGASI	3 AASTAT TAGASI	6	5	3 AASTAT TAGASI

Igas liikmesriigis arvab enamik vastanutest, et asjad liiguvad nende isiklikus elus õiges suunas. Vastajad ütlevad seda kõige tõenäolisemalt Luksemburgis (82 %), Iirimaal ja Rootsis (mõlemad 80 %), samas kui vähem kui pooled arvavad, et nende elu läheb õiges suunas Portugalis (46 %), Poolas (47 %) ja Rumeenias (49 %).

Kahes riigis on alates aprillist-mai 2022 suurenenud optimism, et vastajate isiklikus elus liigutakse õiges suunas: Slovakkia (60 %, + 4 protsendipunkti) ja Austria (71 %, + 3 protsendipunkti). 23 riigis on vähenenud osakaal, kes arvavad, et nende elu läheb õiges suunas, ja kuues riigis on langus rohkem kui 10 protsendipunkti: Portugal (46 %, -19 protsendipunkti), Belgia (54 %, -18 protsendipunkti), Poola (46 %, -17 protsendipunkti), Ungari (50 %, -13 protsendipunkti), Soome (62 %, -12 protsendipunkti) ja Malta (76 %, -12 protsendipunkti). Kreekas ja Rootsis ei ole toimunud mingeid muutusi.

D73.4 – Kas te ütleksite praegu, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? (% – teie elu isiklikult)

EL 27	SK	AT	EL	SE	BG	HR	CY	LT	DE	ES	LV	LU	RO	SI	CZ	EE	NL	DK	IE	FR	SEE ON	MT	FI	HU	PL	OLE	PT
Asjad liiguvad õiges suunas	Oktoober/november 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ Apr/mai 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Asjad lähevad vales suunas	Oktoober/november 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ Apr/mai 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Ei üks ega teine (Spontaneous)	Oktoober/november 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ Apr/mai 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Ei tea	Oktoober/november 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ Apr/mai 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2	A3	A6

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et vastajad, kes jätkasid haridust kauem, ja need, kellel on vähem rahalisi raskusi, ütlevad suurema tõenäosusega, et asjad liiguvad ELis õiges suunas. Vastajad, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või vanemad, ütlevad tõenäolisemalt, et asjad liiguvad ELis õiges suunas ( 36 %), võrreldes nendega, kes lahkusid haridusest 15-aastaselt (22 %). Vastajad, kellel ei ole kunagi või peaaegu kunagi raskusi arvete maksmisega, arvavad tõenäolisemalt, et asjad lähevad õiges suunas (35 %) kui need, kellel on enamasti raskusi (16 %).

Erinevad on ka vanusegrupid. 15–24-aastased on ainsad, kes väljendavad võrdset osa positiivsetest ja negatiivsetest seisukohtadest selle kohta, kuidas asjad ELis edenevad (mõlemad 39 %). Seevastu 40–54-aastased ütlevad ELis kaks korda tõenäolisemalt, et asjad liiguvad vales suunas (56 %), kui öelda, et nad liiguvad õiges suunas (28 %).

Sotsiaal-ametialaste rühmade puhul ütlevad juhid kõige tõenäolisemalt, et asjad liiguvad ELi tasandil õiges suunas (40 %), samas kui töötutele vastajad ja koduabilised ütlevad kõige vähem, et asjad liiguvad õiges suunas (mõlemad 21 %).

Lõpuks arvavad Euroopa poliitikat jälgivad vastajad tõenäolisemalt, et asjad liiguvad ELis õiges suunas (37 %) kui need, kes seda ei tee (23 %).

D73.2 – Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? Euroopa Liit (%)

Asjad liiguvad õiges suunas	Asjad lähevad vales suunas	Ei üks ega teine (Spontaneous)	Ma ei tea
EL 27	31	51	9	9
Vanus
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Haridus (Lõpp of)
15–	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Õpib ikka veel	39	41	9	11
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	32	51	9	8
Juhid	40	43	11	6
Muud valged kraed	35	51	8	6
Manuaalsed töölised	27	57	8	8
Maja inimesed	21	61	6	12
Töötud	21	62	8	9
Erru läinud	28	50	10	12
Õpilased	39	41	9	11
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	16	71	5	8
Aeg-ajalt	27	58	7	8
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	35	45	10	10
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	37	47	10	6
Ei järgne	23	56	8	13

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab vähem erinevusi riiklikul tasandil kui ELi tasandil. Näiteks on tulemused vanuserühma järgi sarnased vastajatega, kes arvavad, et asjad lähevad oma riigis õiges suunas.

Haridustaseme järgion väike erinevus: need, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või rohkem, ütlevad tõenäolisemalt, et asjad lähevad oma riigis õiges suunas (27 %), võrreldes nendega, kes lahkusid haridusest 15-aastaselt (20 %). Sotsiaal-professionaalsetest rühmadest ütlevad juhid kõige tõenäolisemalt, et asjad liiguvad riigi tasandil õiges suunas (30 %), kusjuures töötutele vastajad (18 %), koduabilised ja käsitöölised (mõlemad 19 %) ütlevad seda kõige vähem.

Rahaliste raskustega võrreldes on selge erinevus. Vastajad, kellel ei ole kunagi või peaaegu kunagi raskusi arvete maksmisega, arvavad tõenäolisemalt, et asjad lähevad oma riigis õiges suunas (28 %) kui need, kellel on raskusi arvete maksmisega enamikul juhtudel (13 %).

Suhtumine olukorda riiklikul ja ELi tasandil on omavahel seotud. Neist, kes arvavad, et asjad liiguvad ELi tasandil õiges suunas, arvab 61 %, et nende riigis läheb hästi. Seevastu 90 % neist, kes suhtuvad ELi tasandil negatiivsesse olukorda, arvavad samuti, et asjad liiguvad riigi tasandil vales suunas.

D73.1 Kas te ütleksite, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? (MEIE RIIK) (% – EL)

Asjad liiguvad õiges suunas	Asjad lähevad vales suunas	Ei üks ega teine (Spontaneous)	Ma ei tea
EL 27	24	62	8	6
Vanus
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Haridus (Lõpp of)
15–	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Õpib ikka veel	27	56	8	9
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	25	62	8	5
Juhid	30	56	10	4
Muud valged kraed	25	64	7	4
Manuaalsed töölised	19	70	6	5
Maja inimesed	19	69	6	6
Töötud	18	71	6	5
Erru läinud	26	58	8	8
Õpilased	27	56	8	9
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	13	79	4	4
Aeg-ajalt	20	69	6	5
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	28	57	9	6
Euroopa Liidus on asjad toimumas...
Õige suund	61	33	4	2
Vale suund	8	90	1	1
Samuti ei	7	29	61	3

Sotsiaaldemograafilises analüüsis ütlevad nooremad vastajad tõenäolisemalt, et asjad liiguvad oma elus isiklikult õiges suunas. See osakaal ulatub 73 %-st 15–24aastastest kuni 59 %-ni üle 55-aastaste hulgas.

Jällegi on erinevusi haridustaseme ja finantsolukorra järgi. Need, kes lahkusid 20-aastastest või vanematest haridusasutustest, ütlevad tõenäolisemalt, et asjad lähevad oma elus isiklikult õiges suunas (71 %), kes lahkusid 16–19-aastaselt (59 %) või 15-aastaselt või alla selle (49 %). Vastajad, kellel ei ole kunagi või peaaegu kunagi raskusi arvete maksmisega, arvavad tõenäolisemalt, et asjad lähevad oma elus õiges suunas (74 %) kui need, kellel on enamasti raskusi (32 %).

Sotsiaal-professionaalsetest rühmadest ütlevad juhid kõige tõenäolisemalt, et asjad lähevad oma elus isiklikult õiges suunas (76 %), samas kui töötute vastanute osakaal on madalaim (38 %).

D73.4 Kas te ütleksite praegu, et üldiselt liiguvad asjad õiges suunas või vales suunas...? Teie elu isiklikult (%-EL)

Asjad liiguvad õiges suunas	Asjad lähevad vales suunas	Ei üks ega teine (Spontaneous)	Ma ei tea
EL 27	63	24	8	5
Vanus
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Haridus (Lõpp of)
15–	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Õpib ikka veel	76	15	6	3
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	68	20	8	4
Juhid	76	14	7	3
Muud valged kraed	68	21	7	4
Manuaalsed töölised	57	31	7	5
Maja inimesed	47	38	11	4
Töötud	38	44	12	6
Erru läinud	60	24	10	6
Õpilased	76	15	6	3
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	32	54	9	5
Aeg-ajalt	49	35	10	6
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	74	15	7	4

Arvestades, et viimase kuue kuu jooksul on vähenenud osakaal, kes arvavad, et asjad liiguvad ELis õiges suunas, ei ole üllatav, et ka ELi tuleviku optimism on langenud. Enamik Euroopa kodanikke on siiski optimistlikud.

Veidi alla kuue eurooplase kümnest (57 %, -5 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022) ütlevad, et nad on optimistlikud ELi tuleviku suhtes, samas kui 39 % (+ 5 protsendipunkti) on pessimistlikud.

Optimism ELi tuleviku suhtes on endiselt suhteliselt kõrge, võrreldes viimase kümne aasta tulemustega. Viimased tulemused näitavad siiski optimismi vähenemist alates 2022. aasta aprillist kuni maini ning see on osa pidevast langusest alates 2020. aastast, mis langeb kokku COVID-19 pandeemia algusega.

(Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) Ei tea 4 (=) Kokku „Mitte optimistlik“ 39 (°5) Kokku „Optimistlik“ 57 (-5) SD22 Kas ütleksite, et olete ELi tuleviku suhtes väga optimistlik, üsna optimistlik, üsna pessimistlik või väga pessimistlik? (% – EL 27) Enamik vastanutest,välja arvatud Kreeka, Küpros ja Prantsusmaa, väidab, et nad on ELi tuleviku suhtes optimistlikud. Vähemalt kolm neljandikku vastanutest arvab nii Iirimaal (84 %), Taanis (81 %) ja Maltal (77 %).

Kreekas on 41 % optimistlikud ja 56 % pessimistlikud ELi tuleviku suhtes. Küprosel on 44 % optimistlikud ja 53 % pessimistlikud, Prantsusmaal 44 % optimistlikud ja 51 % pessimistlikud.

Optimism ELi tuleviku suhtes on suurenenud Horvaatias (70 %, + 5 protsendipunkti) ja Rumeenias (59 %, + 3 protsendipunkti). Siiski on see vähenenud kümnes riigis, kusjuures suurim langus toimus Hispaanias (57 %, -12 protsendipunkti), Belgias (54 %, -10 protsendipunkti) ja Prantsusmaal (44 %, -10 protsendipunkti). Tulemused on püsinud stabiilsena 15 liikmesriigis.

Nende muutuste tulemusena on optimismist saanud Prantsusmaal vähemuse arvamus.

Evolutsioon oktoober/nov 2022 – aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 SD22 Kas ütleksite, et olete ELi tuleviku suhtes väga optimistlik, üsna optimistlik, üsna pessimistlik või väga pessimistlik? (% – optimistlik) Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab mõningaid erinevusi optimismis ELi tuleviku suhtes. 15–24-aastased (64 %) on ELi tuleviku suhtes optimistlikumad, eriti võrreldes 55-aastastega (55 %). Analüüs näitab ka, et mida kauem vastaja haridusse jäi, seda tõenäolisem on, et nad on optimistlikud: 65 %, kes on omandanud 20-aastase või vanema hariduse, on ELi tuleviku suhtes positiivsed, võrreldes 45 %-ga, kes on lõpetanud 15-aastase või noorema hariduse.

Sotsiaal-ametialaste rühmade seas on kõige tõenäolisemalt optimistlikud juhid (70 %) ja üliõpilased (67 %), eriti võrreldes kodu- ja töötute vastajatega (mõlemad 45 %). Vastajad, kellel on harva või mitte kunagi raskusi arvete maksmisega (63 %), on palju tõenäolisemalt optimistlikud kui need, kellel on enamasti raskusi (34 %).

Vastajad, kellel on EList positiivne kuvand (85 %), tunnevad end ELi tuleviku suhtes optimistlikumalt kui need, kellel on neutraalne (43 %) või negatiivne (9 %) ELi seisukoht. Euroopa poliitikat jälgivad vastajad (66 %) tunnevad ELi tuleviku suhtes optimistlikumalt kui need, kes selliseid uudiseid ei jälgi (47 %).

SD22 Kas ütleksite, et olete ELi tuleviku suhtes väga optimistlik, üsna optimistlik, üsna pessimistlik või väga pessimistlik? (% – EL)

Kokku „Optimistlik“	Kokku „Non optimist“	Ei tea
EL 27	57	39	4
Vanus
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Haridus (Lõpp of)
15–	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Õpib ikka veel	67	29	4
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	58	38	4
Juhid	70	28	2
Muud valged kraed	63	35	2
Manuaalsed töölised	54	43	3
Maja inimesed	45	49	6
Töötud	45	49	6
Erru läinud	54	40	6
Õpilased	67	29	4
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	34	61	5
Aeg-ajalt	53	43	4
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	63	33	4
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	85	13	2
Neutraalne	43	50	7
Kokku „negatiivsed“	9	89	2
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	66	32	2
Ei järgne	47	46	7

MA EI TEA. TÕUSEV ELUKALLIDUS

Eelmises peatükis rõhutati elukalliduse tõusu kui Euroopa kodanike jaoks praegu suurimat muret. See on tõenäoliselt tingitud inflatsiooni tõusust ja kajastab hiljutise Eurobaromeetri standarduuringu (EB97) järeldusi, mis näitasid, et elukallidus on viimase kahe aasta jooksul märkimisväärselt kasvanud murettekitava valdkonnana. Käesolevas peatükis vaadeldakse küsimust lähemalt, uurides kodumajapidamiste praegust finantsolukorda ja seda, kuidas on nende elatustaset mõjutanud sellised ülemaailmsed sündmused nagu COVID-19 pandeemia ja sõda Ukrainas. Peatükis hinnatakse elutingimuste ja majandusliku olukorra ootusi aasta jooksul.

Kuigi elukalliduse tõus on juba mõnda aega murettekitav, on raporti peamine muutus see, et tulevikuootused on muutunud palju pessimistlikumaks. Kui eurooplased eiole juba näinud oma elatustaseme langust, eeldavad nad enamasti, et nad näevad seda järgmisel aastal. Samuti on oluliselt suurenenud osakaal, mis eeldab, et nende endi elutingimused ja riigi majanduse olukord on aasta jooksul halvemad.

Peatükis hinnatakse ka rahulolu kasvava elukallidusega võitlemiseks võetud meetmetega. Arvestades kodanike väljendatud muret elukalliduse tõusu pärast, ei ole üllatav, et paljud kritiseerivad selle probleemi lahendamiseks võetavaid meetmeid nii riiklikul kui ka ELi tasandil.

See, kuidas majapidamised finantsiliselt haldavad, on omaette kriitiline küsimus, kuid see mõjutab ka muid küsimusi. Nagu kogu raportis näeme, on vastajate finantsolukord üks peamisi sotsiaaldemograafilisi tunnuseid, mis mõjutab hoiakuid erinevates küsimustes, sealhulgas suhtumist ELi ja Euroopa Parlamenti ning Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisse.

Eurostati andmed näitavad selgelt, et inflatsioon on pandeemia tagajärjel hakanud kasvama ja on Ukraina sõja tõttu veelgi süvenenud. Eriti kehtib see energiahindade kohta, mis on eelmise aasta sama ajaga võrreldes tõusnud üle 35 punkti. Selle tulemusena on eurooplaste eluolukord oluliselt halvenenud.

Energia: –38,7 % Toit: + 17,8 % Kõik esemed: + 11,5 % Inflatsioon Euroopa Liidus

2.1 ELi kodumajapidamiste finantsolukord

Nende rahalist sissetulekut kaaludes jagunevad Euroopa kodanikud suures osas mugavalt elavate ja raskustesse sattunud inimeste vahel. Veidi üle poole (54 %) ütleb, et nad elavad mugavalt, sealhulgas 8 %, kes elavad „väga mugavalt“ ja 46 % „üsna mugavalt“. Seevastu 45 % väidab, et nad elavad raskustega, sealhulgas 36 %, kes elavad „mõnede raskustega“ ja 9 % „paljude raskustega“.

Elades suurte raskustega oma praeguse sissetulekuga 9 Elamine mõningate raskustega oma praeguse sissetulekuga 36 Keeldumine (SPONTAANNE) 1 Ei tea 1 Elamine väga mugavalt oma praeguse sissetulekuga 8 Elamine üsna mugavalt oma praeguse sissetulekuga 46 (Okt/november 2022) QA16 Mõeldes oma leibkonna sissetulekule, kuidas te kirjeldaksite oma praegust olukorda? (% – EL 27) Riikide vahel on suured erinevused. 16 liikmesriigis väidab enamik vastanutest, et nad elavad mugavalt. See osakaal on suurim Rootsis (87 %), Taanis (86 %), Soomes (84 %), Madalmaades (82 %) ja Luksemburgis (80 %). Seevastu 11 riigis väidab enamik, et nad elavad raskustega. Vastajad ütlevad seda kõige tõenäolisemalt Kreekas (79 %) ja Bulgaarias (75 %), millele järgnevad Rumeenia (64 %), Slovakkia (63 %) ja Ungari (62 %).

Kaart Legend QA16 Mõeldes oma leibkonna sissetulekule, kuidas te kirjeldaksite oma praegust olukorda? (% – raskustega elamine) Sotsiaaldemograafilises analüüsis ütlevad mehed tõenäolisemalt kui naised, et nad elavad mugavalt oma praeguse sissetulekuga (57 % vs. 51 %). Vanuse järgi ei ole selget erinevust.

Haridustasemel on suur erinevus. Vastajad, kes lõpetasid hariduse 20-aastaselt või vanemad, ütlevad palju tõenäolisemalt, et nad elavad mugavalt (69 %), võrreldes nendega, kes lahkusid 16–19-aastaselt (47 %) või 15-aastaselt või nooremana (39 %). Samuti on sotsio-professionaalsete kategooriate lõikes suured erinevused: see osakaal, mis ütleb, et nad elavad mugavalt, ulatub 79 %-st juhtide seas 22 %-ni töötutest.

QA16 Mõeldes oma leibkonna sissetulekule, kuidas te kirjeldaksite oma praegust olukorda? (% – EL)

Kokku „Living mugavalt“	Kokku „Elu raskustega“	Ei tea
EL 27	54	45	0
Sugupoolte sugu
Mees	57	41	1
Naine	51	48	0
Vanus
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Haridus (Lõpp of)
15–	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Õpib ikka veel	56	39	3
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	65	34	0
Juhid	79	20	0
Muud valged kraed	57	42	0
Manuaalsed töölised	45	54	0
Maja inimesed	35	64	0
Töötud	22	77	0
Erru läinud	54	46	0
Õpilased	56	39	3

Umbes üks kümnest eurooplasest (9 %) ütleb, et viimase 12 kuu jooksul on neil olnud raskusi arvete tasumisega suurema osa ajast. Kolm kümnest (30 %) ütlevad, et neil on aeg-ajalt raskusi, samas kui kuus kümnest (60 %) ütlevad, et neil ei ole neid raskusi kunagi või peaaegu mitte kunagi.

Keeldumine (SPONTANEOUS) 1 (=) Aeg-ajalt 30 (+ 4) Suurema osa ajast 9 (+ 2) Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi 60 (-6) (Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) D60 Viimase kaheteistkümne kuu jooksul, kas te ütleksite, et teil oli raskusi oma arvete tasumisega kuu lõpus...? (% – EL 27) Vastajad Kreekas (35 %) ütlevad ülekaalukalt kõige tõenäolisemalt, et neil on raskusi arvete tasumisega enamikul juhtudel, millele järgnevad Bulgaarias, Küprosel (mõlemas 18 %) ja Portugalis (17 %). Teises äärmuses ütlevad vähemalt kaheksa vastajat kümnest, et neil ei ole kunagi või peaaegu kunagi probleeme Taanis, Rootsis (mõlemad 91 %), Madalmaades (83 %), Luksemburgis (82 %) ja Soomes (80 %).

Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi Suurema osa ajast Aeg-ajalt Keeldumine (SPONTANEOUS) D60 Viimase kaheteistkümne kuu jooksul, kas te ütleksite, et teil oli raskusi oma arvete tasumisega kuu lõpus...? (%) Sotsiaaldemograafilises analüüsis ütlevad varakult lõpetanud vastajad palju tõenäolisemalt, et neil on raskusi arvete tasumisega suurema osa ajast. 15-aastaste või nooremate haridustee poolelijätnute osakaal on 16 %, samas kui 20-aastaste või vanemate haridustee pooleli jätnute osakaal on 5 %. Samuti on sotsio-professionaalses kategoorias suured erinevused. Nende osakaal, kes ütlevad, et neil on raskusi arvete tasumisega, on kõige väiksem juhtide seas (3 %) ja on enamikus rühmades vähem kui üks kümnest, kuid töötute (31 %) ja koduabiliste (20 %) seas on see palju suurem. Tulemused on sarnased vanuserühmade ning meeste ja naiste vahel.

D60 Viimase kaheteistkümne kuu jooksul, kas te ütleksite, et teil oli raskusi oma arvete tasumisega kuu lõpus...? (% – EL)

Suurema osa ajast	Aeg-ajalt	Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	Keeldumine (spontaanne)
EL 27	9	30	60	1
Sugupoolte sugu
Mees	9	28	62	1
Naine	9	33	57	1
Haridus (Lõpp of)
15–	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Õpib ikka veel	6	28	62	4
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	9	25	64	2
Juhid	3	18	78	1
Muud valged kraed	6	34	60	0
Manuaalsed töölised	9	40	50	1
Maja inimesed	20	39	41	0
Töötud	31	37	32	0
Erru läinud	8	26	66	0
Õpilased	6	28	62	4

Rohkem kui kaheksa eurooplast kümnest ütlevad, et nad on juba näinud oma elatustaseme langust või eeldavad, et see juhtub järgmisel aastal.

Vastajatel paluti mõelda oma isiklikule elatustasemele, mõeldes sellistele küsimustele nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning kasvav inflatsioon ja hinnad. Peaaegu pooled kodanikest (46 %) väidavad, et nende elatustase on juba langenud, ja nad loodavad, et see jätkub ka järgmisel aastal. Umbes neli kümnest (39 %) ütlevad, et nende elatustase ei ole veel vähenenud, kuid arvavad, et see juhtub järgmisel aastal. Üks seitsmest (14 %) ütleb, et nad ei oota mingit muutust ega mõju nende elatustasemele.

Teie elatustase on tõusnud 1 Sa ei oota mingit muutust ega mõju sinu elatustasemele. 14 Teie elatustase ei ole veel vähenenud, kuid te arvate, et see juhtub järgmise aasta jooksul. 39 (Okt/november 2022) Ei tea/ei vasta 0 Teie elatustase on juba vähenenud ja te eeldate, et see on nii ka järgmisel aastal. 46 QA17 Paljud elemendid, nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning inflatsiooni ja hindade tõus, mõjutavad maailmamajandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriike. Mõeldes oma isiklikule elatustasemele (nt kaubad ja teenused, mida saate endale lubada), milline neist väidetest on teie isiklikule olukorrale kõige lähemal? (% – EL 27)

Eurobaromeetri 2022. aasta aprillist maini (EB 97.3) esitati sarnane küsimus, milles keskenduti konkreetselt sõja mõjule Ukrainas. Tulemused olid sarnased: neli ELi kodanikku kümnest (40 %) ütlesid, et nende elatustase on juba langenud ja peaaegu pooled (47 %) eeldasid seda järgmisel aastal. Need leiud kinnitavad, et elukalliduse tõus on juba 2022. aastal olnud suur probleem ja see peaks jätkuma 2023. aastal.

14 liikmesriigis on enamus seisukohal, et vastajad on juba näinud oma elatustaseme langust ja eeldavad, et see jätkub ka järgmisel aastal. See on eriti tõenäoline Küprosel (70 %), Kreekas (66 %), Maltal (65 %) ja Prantsusmaal (62 %).

12 riigis on kõige tavalisem seisukoht, et vastajad ütlevad, et nende elatustase ei ole veel vähenenud, kuid arvavad, et see juhtub järgmisel aastal. Suurim osakaal on Slovakkias (50 %), Luksemburgis (49 %), Ungaris ja Rootsis (mõlemad 47 %). Sloveenias väidavad võrdsed osakaalud, et nad on juba näinud oma elatustaseme langust, nagu öeldakse, et seda ei ole veel vähendatud, kuid eeldatakse, et see toimub järgmisel aastal (mõlemad 39 %).

Vastajad ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad ei eelda muutusi ega mõju oma elatustasemele Madalmaades (30 %), Rootsis (27 %), Soomes (25 %) ja Taanis (22 %).

Kokku „juba vähendatud“ Kokku „ei ole veel vähendatud, kuid on“ Kokku „ei ole muudetud/suurenenud“ Ei tea/ Vastust ei ole QA17 Paljud elemendid, nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning inflatsiooni ja hindade tõus, mõjutavad maailmamajandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriike. Mõeldes oma isiklikule elatustasemele (nt kaubad ja teenused, mida saate endale lubada), milline neist väidetest on teie isiklikule olukorrale kõige lähemal? (%) Tulemuste geograafiline analüüs näitab, et vastajad Euroopa lõunapoolsetes piirkondades ütlevad suurema tõenäosusega, et nende elatustase on juba langenud, võrreldes Euroopa põhjapoolsete piirkondadega.

Kaart Legend QA17 Paljud elemendid, nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning inflatsiooni ja hindade tõus, mõjutavad maailmamajandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriike. Mõeldes oma isiklikule elatustasemele (nt kaubad ja teenused, mida saate endale lubada), milline neist väidetest on teie isiklikule olukorrale kõige lähemal? (% -Teie elatustase on juba vähenenud ja te eeldate, et see on nii ka järgmisel aastal Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab vanuse ja haridustaseme erinevusi, kuigi igas rühmas on vaid vähemus, kes ütleb, et nad ei oota muutusi ega mõju oma elatustasemele.

Vanuserühmas väidavad 15–24-aastased vastajad kõige vähem tõenäoliselt, et nad on juba täheldanud elatustaseme langust (37 % vs 46 %–49 % vanemates vanuserühmades) ja ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad ei eelda muutusi ega mõju oma elatustasemele (17 % vs. 13–15 %).

Vastajad, kes lõpetasid oma hariduse varakult, ütlevad suurema tõenäosusega, et nad on juba näinud oma elatustaseme langust. See osakaal ulatub 56 %-st nende seas, kes lahkusid haridusest 15-aastaselt või alla selle, kuni 41 %-ni nende seas, kes lahkusid haridusest vähemalt 20-aastaselt.

Sotsiaal-professionaalse kategooria puhul ütlevad töötutele vastanud kõige tõenäolisemalt, et nende elatustase on juba vähenenud (61 %), samas kui see on madalaim õpilaste (34 %) ja juhtide (36 %) seas.

Nagu võib eeldada, ütlevad vastajad, kellel on raskusi arvete tasumisega suurema osa ajast, ka suurema tõenäosusega, et nad on juba näinud oma elatustaseme langust (77 %), võrreldes nendega, kellel on harva või ei ole raskusi (35 %).

QA17 Paljud elemendid, nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning inflatsiooni ja hindade tõus, mõjutavad maailmamajandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriike. Mõeldes oma isiklikule elatustasemele (nt kaubad ja teenused, mida saate endale lubada), milline neist väidetest on teie isiklikule olukorrale kõige lähemal? (%)

Teie elatustase on juba vähenenud ja te eeldate, et see on nii ka järgmisel aastal.	Teie elatustase ei ole veel vähenenud, kuid te arvate, et see juhtub järgmise aasta jooksul.	Sa ei oota mingit muutust ega mõju sinu elatustasemele.	Teie elatustase on tõusnud	Ei tea/ei vasta
EL 27	46	39	14	1	0
Vanus
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Haridus (Lõpp of)
15–	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Õpib ikka veel	34	45	18	1	2
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	44	40	14	1	1
Juhid	36	45	18	1	0
Muud valged kraed	43	43	13	1	0
Manuaalsed töölised	51	36	12	1	0
Maja inimesed	54	34	11	0	1
Töötud	61	26	12	1	0
Erru läinud	48	36	15	1	0
Õpilased	34	45	18	1	2
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	77	14	7	1	1
Aeg-ajalt	57	32	10	1	0
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	35	46	17	1	1

2.2 Tuleviku perspektiiv

Kodanikud on muutunud palju pessimistlikumaks oma elutingimuste ja oma riigi majanduse olukorra suhtes. Neli kümnest eurooplasest (40 %) eeldavad, et nende elamistingimused on aasta jooksul halvemad, mis on alates 2021. aasta novembrist-detsembrist oluliselt suurenenud (+ 18 protsendipunkti). Sarnane osakaal (42 %, -12 protsendipunkti) eeldab, et nende elutingimused on ühesugused aasta jooksul, samas kui vaid 13 % arvab, et nad on paremad (-8 protsendipunkti).

Parem Veel hullem Sama Ei tea Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 SD21.1 Kas sa arvad, et aasta pärast on kõik järgnevad asjad paremad, halvemad või samad, mis täna? Teie elutingimused (% – EL 27) 12 liikmesriigis arvab enamik vastanutest, et nende elamistingimused halvenevad aasta pärast. Suurim osakaal on Slovakkias (57 %), Tšehhis, Kreekas (mõlemas 53 %) ning Saksamaal ja Portugalis (mõlemad 49 %). Ülejäänud 15 riigis on enamik seisukohal, et elamistingimused jäävad samaks ning see seisukoht on kõige enam levinud Soomes (64 %), Taanis, Madalmaades (mõlemas 58 %) ja Iirimaal (54 %).

On ainult kolm riiki, kus rohkem kui iga viies vastaja arvab, et nende elamistingimused on aasta pärast paremad: Rumeenia (23 %), Horvaatia (22 %) ja Madalmaad (21 %).

12 liikmesriigis arvab enamik vastanutest, et nende elamistingimused halvenevad aasta pärast. Suurim osakaal on Slovakkias (57 %), Tšehhis, Kreekas (mõlemas 53 %) ning Saksamaal ja Portugalis (mõlemad 49 %). Ülejäänud 15 riigis on enamik seisukohal, et elamistingimused jäävad samaks ning see seisukoht on kõige enam levinud Soomes (64 %), Taanis, Madalmaades (mõlemas 58 %) ja Iirimaal (54 %).

Parem Veel hullem Sama Ei tea SD21.1 Kas sa arvad, et aasta pärast on kõik järgnevad asjad paremad, halvemad või samad, mis täna? (% – (NATIONALITY) majanduse olukord) 21 liikmesriigis on alates novembrist kuni detsembrini vähenenud osakaal, kes arvavad, et nende elamistingimused on aasta jooksul paremad. Suurimat langust täheldati Eestis (13, -17 protsendipunkti), Maltal (13 %, -14 protsendipunkti), Portugalis (9 %, -11 protsendipunkti), Saksamaal (8 %, -10 protsendipunkti) ja Itaalias (18 %, -10 pp). Ülejäänud kuues liikmesriigis on tulemused jäänud stabiilseks.

Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 SD21.1 Kas sa arvad, et aasta pärast on kõik järgnevad asjad paremad, halvemad või samad, mis täna? Teie elutingimused (% – parem) Enamik eurooplasi (60 %) arvab, et nende riigi majanduse olukord halveneb aasta pärast, mis on suur kasv võrreldes 2021. aasta novembris-detsembris öelduga (+ 23 protsendipunkti). Umbes veerandi arvates on nende riigi majanduse olukord aasta jooksul umbes sama (24 %, -12 protsendipunkti), samas kui vaid 11 % (-11 protsendipunkti) arvab, et see on parem.

Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 Parem Veel hullem Sama Ei tea SD21.2 Ühe aasta pärast, kas te arvate, et iga järgnev on parem, halvem või sama kui täna? (NATIONALITY) majanduse olukord (% – EL 27) Igas liikmesriigis arvab enamik vastanutest, et nende riigi majanduse olukord halveneb aasta pärast. See osakaal ulatub 74 %-st Saksamaal ja 72 %-st nii Tšehhis kui ka Slovakkias, 46 %-ni Iirimaal ja Luksemburgis ning 45 %-ni Taanis.

Vastajad eeldavad kõige tõenäolisemalt, et nende riigi majanduse olukord jääb samaks Taanis, Hispaanias (mõlemas 34 %) ja Ungaris (33 %).

Igas riigis ei eelda mitte rohkem kui iga viies vastaja, et nende riigi majanduse olukord on aasta pärast parem. Kõige tõenäolisemalt pooldavad vastajad seda seisukohta Maltal, Rumeenias (mõlemad 19 %), Itaalias (18 %) ja Taanis (17 %).

Parem Veel hullem Sama Ei tea SD21.2 Ühe aasta pärast, kas te arvate, et iga järgnev on parem, halvem või sama kui täna? (NATIONALITY) majanduse olukord (% – EL) 23 liikmesriigis on alates 2021. aasta novembrist detsembrini vähenenud osakaal, mis arvab, et rahvamajanduse olukord on aasta pärast parem. Suurimat langust võib täheldada Eestis (8 %, -21 protsendipunkti), Saksamaal (6 %, -20 protsendipunkti), Rootsis (12 %, -17 protsendipunkti), Soomes (9 %, -17 protsendipunkti), Itaalias (18 %, -16 protsendipunkti), Iirimaal (14 %, -14 protsendipunkti) ja Portugalis (7 %, -14 protsendipunkti). Tulemused on stabiilsed ülejäänud neljas riigis (Bulgaaria, Poola, Rumeenia ja Slovakkia).

Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 SD21.2 Ühe aasta pärast, kas te arvate, et iga järgnev on parem, halvem või sama kui täna? (NATIONALITY) majanduse olukord (% – parem) Sotsiaaldemograafilises analüüsis arvavad vastajad igas rühmas tõenäolisemalt, et thei relutingimused on aasta jooksul halvemad kui arvata, et nad on paremad. Vanuserühmade lõikes on selge erinevus: 15–24-aastased inimesed arvavad kõige tõenäolisemalt, et nende elamistingimused on aasta jooksul paremad (25 %) ja üle 55-aastased inimesed, kes seda kõige vähem ütlevad (7 %).

Vastajad, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või vanemad, arvavad suurema tõenäosusega, et nende elutingimused on aasta jooksul paremad (15 %) ja on vähem tõenäoline, et nad arvavad, et nad on halvemad (34 %), võrreldes nendega, kes lahkusid 15-aastaselt või alla selle (vastavalt 9 % ja 46 %).

Mis puutub raskustesse arvete maksmisel, siis ei ole erinevust selles proportsioonis, mis arvab, et aasta pärast on asjad paremad. Kuid need, kellel on raskusi arvete tasumisega suurema osa ajast, ütlevad suurema tõenäosusega, et nende elutingimused on halvemad (63 %) võrreldes nendega, kellel on harva või ei ole raskusi (33 %).

SD21.1 Kas sa arvad, et aasta pärast on kõik järgnevad asjad paremad, halvemad või samad, mis täna? Teie elutingimused (% – EL)

Parem	Veel hullem	Sama	Ei tea
EL 27	13	40	42	5
Vanus
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Haridus (Lõpp of)
15–	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Õpib ikka veel	24	28	43	5
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	12	63	20	5
Aeg-ajalt	14	49	32	5
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	13	33	50	4

Tulemused on üldiselt kooskõlas erinevate sotsiaaldemograafiliste rühmadega, pidades silmas ootusi rahvamajandusele aasta jooksul. Vanuserühmi vaadeldes arvavad 15–24-aastased vastajad tõenäolisemalt, et riigi majanduse olukord on aasta pärast parem (16 %) kui üle 55-aastased (9 %).

Vastajad, kellel on raskusi arvete tasumisega enamasti, ütlevad suurema tõenäosusega, et riigi majanduse olukord on halvem (72 %), võrreldes nendega, kellel on harva või ei ole raskusi (58 %).

Vastused sellele küsimusele on seotud elutingimustega. Nende seas, kes eeldavad, et nende elutingimused on aastate jooksul paremad, eeldab 56 % ka riigi majanduse paranemist.

SD21.2 Ühe aasta pärast, kas te arvate, et iga järgnev on parem, halvem või sama kui täna? (NATIONALITY) majanduse olukord (% – EL)

Parem	Veel hullem	Sama	Ei tea
EL 27	11	60	24	5
Vanus
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	8	72	16	4
Aeg-ajalt	11	61	24	4
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	11	58	26	5
Elutingimustega seotud ootused
Parem	56	29	13	2
Veel hullem	3	91	5	1
Sama	6	42	49	3

2.3 Rahulolu praeguste riiklike ja Euroopa tasandi meetmetega

Kolmandik kodanikest (33 %) ütleb, et nad on rahul meetmetega, mis on seni võetud oma riigi valitsusekasvava elukalliduse vastu võitlemiseks, samal ajal kui peaaegu kaks kolmandikku (64 %) ei ole rahul, sealhulgas 27 %, kes ei ole „üldse rahul“.

Sama osa (33 %) on rahul meetmetega, mida EL on võtnud kasvava elukalliduse vastu võitlemiseks, kusjuures 56 % ei ole rahul, sealhulgas 22 %, kes ei ole „üldse rahul“.

Üldiselt on vastajatel vähem tõenäoline, et nad suhtuvad ELi võetud meetmetesse negatiivselt kui nende riigi valitsus (vastavalt 64 % ja 56 % ei ole rahul), kuigi rohkem vastajaid annab ELiga seoses „ei tea“ (11 %) kui nende riigi valitsus (3 %).

Valitsus (NATIONALITY) Euroopa Liit Kokku „rahuldatud“ Kokku „Ei ole rahul“ Ei tea QA19 Kui rahul olete või ei ole rahul meetmetega, mis on seni võetud, et vähendada elukalliduse tõusu (näiteks toiduainete või energiahindade tõus)...? (% – EL 27) Kolmes liikmesriigis leiab enamik vastanutest, et nad on rahul meetmetega, mis on seni võetud nende riigi valitsuse kasvavate elukalliduse vastu võitlemiseks: Malta (66 %), Luksemburg (62 %) ja Iirimaa (60 %). Ülejäänud 24 liikmesriigis ei ole enamik rahul ja see on suurim Slovakkias (82 %), Eestis (81 %), Kreekas ja Küprosel (mõlemad 79 %).

Kokku „rahuldatud“ Kokku „Ei ole rahul“ Ei tea QA19.1 Kui rahul olete või ei ole rahul meetmetega, mis on seni võetud, et vähendada elukalliduse tõusu (näiteks toiduainete või energiahindade tõus)...? (% – (NATIONALITY) valitsus) Viies liikmesriigis leiab enamik vastanutest, et nad on rahul meetmetega, mida EL on võtnud kasvava elukalliduse vastu võitlemiseks: Iirimaa (55 %), Malta (52 %), Luksemburg, Poola (mõlemad 47 %) ja Taani (39 %). Ülejäänud 22 liikmesriigis ei ole enamik rahul ning see on suurim Kreekas (77 %), Küprosel (76 %), Eestis (65 %), Belgias ja Slovakkias (mõlemas 64 %).

Kokku „rahuldatud“ Kokku „Ei ole rahul“ Ei tea QA19.2 Kui rahul olete või ei ole rahul meetmetega, mis on seni võetud elukalliduse tõusu (näiteks toiduainete või energiahindade tõusu) vastu võitlemiseks...? (% – EL) Sotsiaaldemograafilises analüüsis on tulemused haridustaseme ja finantsolukorra lõikes erinevad ning see kehtib nii riigi valitsuse kui ka ELi võetud meetmete kohta. Näiteks on vastajad, kellel on harva või kunagi raskusi arvete maksmisega, suurema tõenäosusega rahul oma riigi valitsuse (36 %) ja ELi (34 %) võetud meetmetega kui need, kellel on enamasti raskusi (vastavalt 21 % ja 20 %). Mõlemas küsimuses on sööjad kõige tõenäolisemalt rahul, samas kui koduabilised ja töötud vastajad on kõige vähem rahul.

Vastajad, kelle üldine kuvand EList on positiivne, on suurema tõenäosusega rahul ELi võetud meetmetega (48 %) võrreldes nendega, kellel on EList negatiivne kuvand (7 %). Samuti on nad suurema tõenäosusega rahul riigi valitsuse võetud meetmetega (46 % EList positiivse kuvandiga ja 13 % negatiivse kuvandiga isikutest).

Kui vastajad eeldavad, et nende rahvamajandus on aasta pärast parem, on nad suurema tõenäosusega rahul valitsuse võetud meetmetega (55 % vs 26 % neist, kes eeldavad, et majanduslik olukord on halvem). Samuti on nad suurema tõenäosusega rahul ELi võetud meetmetega (52 % nende hulgas, kes eeldavad, et majandus on parem, võrreldes 26 %-ga neist, kes eeldavad, et olukord halveneb).

QA19 Kui rahul olete või ei ole rahul meetmetega, mis on seni võetud, et vähendada elukalliduse tõusu (näiteks toiduainete või energiahindade tõus)...? (% – EL)

Valitsus (NATIONALITY)	Euroopa Liit
Kokku „rahuldatud“	Kokku „Ei ole rahul“	Kokku „rahuldatud“	Kokku „Ei ole rahul“
EL 27	33	64	33	56
Vanus
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	31	66	32	58
Juhid	40	57	38	50
Muud valged kraed	34	63	36	53
Manuaalsed töölised	29	69	31	61
Maja inimesed	27	71	23	66
Töötud	26	72	25	64
Erru läinud	34	62	31	57
Õpilased	36	57	37	47
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	21	77	20	72
Aeg-ajalt	31	67	32	60
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	36	60	34	53
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	46	51	48	40
Neutraalne	26	71	23	66
Kokku „negatiivsed“	13	86	7	87
Riigi majanduse ootuspärane olukord
Parem	55	43	52	40
Veel hullem	26	72	26	63
Sama	42	55	41	50

III. – JAH. TOETUS UKRAINALE

Käesolevas peatükis vaadeldakse eurooplaste suhtumist Ukraina sõjasse ning ELi ja liikmesriikide rolli. Hoolimata paljudest Euroopa ees seisvatest probleemidest kiidetakse laialdaselt heaks ELi toetus Ukrainale ja konkreetsed meetmed, mida EL on võtnud. Enamik eurooplasi on rahul ka ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel.

Enamik kodanikke tajub Venemaa sõda Ukrainas kui olulist mõju nende elule, kusjuures ainult vähemus usub, et nende elu jääb selle tulemusena muutumatuks.

3.1 Kodanike heakskiit Ukrainat toetavale ELi seisukohale ja meetmetele

Kolm neljast ELi kodanikust (74 %) ütlevad, et nad kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale pärast Venemaa sissetungi, ja see hõlmab 33 %, kes „tugevalt kiidavad heaks“ ja 41 %, et „mõnikord heaks kiita“. Ligikaudu üks neljast (23 %) ei kiida ELi toetust heaks, sealhulgas 16 %, kes „mõnikord ei nõustu“ ja 7 %, kes „ei kiida heaks“.

(Okt/november 2022) Mõningal määral heaks kiidetud 41 Mõningast vastumeelsust 16 Tugevalt ei nõustu 7 Ei tea/ei vasta 3 Tugevalt heaks kiita 33 QA13 Üldiselt, kas te kiidate heaks või ei kiida heaks Euroopa Liidu toetust Ukrainale pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse? (% – EL 27) Kõigis riikides kiidab rohkem inimesi heaks kui ei nõustu ELi toetusega Ukrainale pärast Venemaa sissetungi. ELi toetuse heakskiitmise osakaal on suurim Rootsis (97 %), Soomes (95 %), Madalmaades (93 %), Taanis ja Portugalis (mõlemas 92 %). Rahulolematuse tase on kõrgeim Euroopa kagupiirkondades, näiteks Kreekas (48 %), Slovakkias (46 %), Bulgaarias (44 %) ja Küprosel (42 %).

Kaart Legend QA13 Üldiselt, kas te kiidate heaks või ei kiida heaks Euroopa Liidu toetust Ukrainale pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse? (% – kokku „Rakendamine“)

Vaadeldes võimalikke seoseid Ukraina avaliku toetuse ja kodanike majandusliku olukorra vahel, kerkivad esile mitu huvitavat teavet: Esiteks on positiivne korrelatsioon kodanike poolt Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmise ja nende riikide SKP vahel elaniku kohta. Teisisõnu, riigid, kus SKP elaniku kohta on suurem, kiidavad suurema tõenäosusega heaks ELi toetuse Ukrainale. Joonisel on näidatud mõõdukas ja positiivne korrelatsioonikordaja (0,39), mille usaldusnivoo on statistiliselt oluline rohkem kui 95 % juhtudest.

Positiivne korrelatsioon: R(25) = 0,39, p<0,5 Nende kodanike protsent, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale SKP elaniku kohta ostujõu standardis* QA13 SKP elaniku kohta ja ELi toetuse heakskiitmine Ukrainale Teisest küljest ja võib-olla veelgi enam, pidades silmas seda, kus enamik Euroopa kodanikke isiklikult selles küsimuses seisab, ei ole riigi inflatsioonimäära ja Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmise vahel märkimisväärset seost. Samamoodi ei mõjuta riigi töötuse määr seda, kui tõenäoline on, et tema kodanikud kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale. Ükski kahest korrelatsioonikordajast ei ole asjakohane (-0,08 inflatsiooni puhul; ja -0,17 töötuse puhul) ja ei ole mõlemad statistiliselt olulised (p=> 0,05).

Puudub seos inflatsiooniga: R(25) = -0,08, p=0.68 Puudub seos töötusega: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflatsioon Tööpuudus Inflatsioon ja töötuse määr Nende kodanike protsent, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale Eurostat: THHI – oktoober 2022 (aastane muutuste määr) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Arvatud 06. detsember 2022] Eurostat: Töötus – september 2022 (mereliselt kohandatud) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Andmed vaadatud 25. novembril 2022] QA13 Inflatsioon/tööpuudus ja ELi toetuse heakskiitmine Ukrainale Isegi enamik ELi kodanikke, kellel on raskusi arvete maksmisega, kiidab heaks ELi staatuse Ukrainaga (66 %) ja ainult 31 % ei kiida seda heaks.

Ei tea/ei vasta 3 Kokku „Disapprove“ 31 Kokku „Kokkulepe“ 66 QA13 Üldiselt, kas te kiidate heaks või ei kiida heaks Euroopa Liidu toetust Ukrainale pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse? Alus = D60. Kas te ütleksite, et teil on viimase 12 kuu jooksul olnud raskusi oma arvete tasumisega kuu lõpus...? – Suurem osa ajast ja aeg-ajalt QA13 & D60 Kaks kolmandikku neist, kellel on raskusi arvete maksmisega, kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et kõrgema haridusega vastajad, st need, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või vanemad, kiidavad tõenäolisemalt heaks ELi toetuse Ukrainale pärast Venemaa sissetungi (81 %), võrreldes nendega, kes lahkusid 16–19-aastaselt (71 %) või vanuses 15 või alla (66 %). Sotsiaal-ametialaste rühmade hulgas on ELi toetuse heakskiitmise osakaal juhtivtöötajate hulgas kõrgeim (84 %) ja kõige väiksem koduabiliste hulgas (63 %). Nooremad vastajad kiidavad veidi tõenäolisemalt heaks ELi toetuse Ukrainale pärast Venemaa sissetungi (77 % 15–24-aastastest ja 73–75 % vanemates vanuserühmades).

ELi toetus Ukrainale on suurem nende vastajate seas, kelle üldine kuvand EList on positiivne (91 % võrreldes 38 %-ga neist, kelle kuvand EList on negatiivne).

QA13, kas te kiidate heaks või ei kiida heaks Euroopa Liidu toetust Ukrainale pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse? (% – EL)

Kokku „Kokkulepe“	Kokku „Disapprove“	Ei tea/ei vasta
EL 27	74	23	3
Vanus
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Haridus (Lõpp of)
15–	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Õpib ikka veel	79	17	4
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	73	24	3
Juhid	84	14	2
Muud valged kraed	76	21	3
Manuaalsed töölised	69	28	3
Maja inimesed	63	33	4
Töötud	68	27	5
Erru läinud	74	22	4
Õpilased	79	17	4
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	91	8	1
Neutraalne	67	28	5
Kokku „negatiivsed“	38	59	3

Seejärel paluti vastajatel üksikasjalikumalt mõelda erinevatele meetmetele, mida EL on alates sõja algusest Ukraina toetamiseks võtnud, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi.

Umbes kolm neljast ELi kodanikust (73 %) ütlevad, et nad kiidavad heaks ELi tegevuse Ukraina toetamiseks,ja see hõlmab 31 %, kes „tugevalt kiidavad heaks“ ja 42 %, et „mõnikord heaks kiita“. Ligikaudu üks neljast (24 %) ei kiida ELi meetmeid heaks, sealhulgas 16 %, kes „mõnikord ei kiida heaks“ ja 8 %, kes „ei kiida heaks“.

(Okt/november 2022) Mõningal määral heaks kiidetud 42 Mõningast vastumeelsust 16 Tugevalt ei nõustu 8 Ei tea/ei vasta 3 Tugevalt heaks kiita 31 QA14 Mõtleme nüüd üksikasjalikumalt erinevate meetmete üle, mida Euroopa Liit on alates sõja algusest Ukraina toetamiseks võtnud, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi: kas te kiidate neid tegevusi heaks või ei kiida neid heaks? (% – EL 27) ELi Ukraina toetamise meetmete heakskiitmise tase on erinev. 24 riigis kiitis enamik vastanutest heaks ELi meetmed, kusjuures Rootsis, Soomes (mõlemas 96 %), Madalmaades (93 %), Taanis (92 %) ja Iirimaal (91 %). Enamik ei kiida siiski heaks ELi meetmeid Kreekas (51 %) ja Slovakkias (49 %), samas kui Küprosel on samad osakaalud, mis kiidavad heaks ja ei kiida heaks (mõlemad 48 %). Rahulolematus on suhteliselt kõrge ka Bulgaarias (45 %), Ungaris (41 %) ja Austrias (40 %).

Taas kord on ELi Ukraina toetamise meetmete heakskiitmise madalaim tase koondunud Euroopa kagupiirkondadesse.

Kaart Legend QA14 Mõtleme nüüd üksikasjalikumalt erinevate meetmete üle, mida Euroopa Liit on alates sõja algusest Ukraina toetamiseks võtnud, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi: kas te kiidate neid tegevusi heaks või ei kiida neid heaks? (% – kokku „Rakendamine“) Vaadeldes, kuidas kodanike majanduslik olukord on seotud avaliku sektori toetusega Ukrainale, on kodanike poolt Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmise ja nende riikide SKP elaniku kohta vahel positiivne seos. Allpool esitatud tabelis esitatud korrelatsioonikordaja näitab mõõdukat positiivset korrelatsiooni (0,39), mis on statistiliselt oluline enam kui 95 % usaldusväärsusega.

Positiivne korrelatsioon: R(25) = 0,39, p < 0,05 Nende kodanike protsent, kes kiidavad heaks ELi meetmed Ukraina toetuseks SKP elaniku kohta ostujõu standardis* Eurostat – SKP elaniku kohta ostujõu standardis – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Andmed vaadatud 25. novembril 2022] * Ostujõu standard (PPS) on kunstlik valuutaühik, mida Eurostat kasutab riikide võrdlemiseks, et kõrvaldada hinnataseme erinevused liikmesriikide vahel. QA14 SKP elaniku kohta ja ELi erimeetmete heakskiitmine Ukraina toetamiseks Samas ei ole riigi inflatsioonimäära ja ELi Ukraina toetamise meetmete heakskiitmise vahel märkimisväärset seost. Samamoodi ei mõjuta riigi töötuse määr seda, kui tõenäoline on, et tema kodanikud kiidavad heaks ELi meetmed Ukraina toetuseks. Ükski kahest korrelatsioonikordajast ei ole asjakohane (-0,07 inflatsiooni puhul; ja -0,2 töötuse puhul) ja need ei ole ka statistiliselt olulised (mõlemal juhul on p-väärtus suurem kui 0,05).

Inflatsioon Tööpuudus Inflatsioon ja töötuse määr Nende kodanike protsent, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale Eurostat: THHI – oktoober 2022 (aastane muutuste määr) URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Arvatud 06. detsember 2022] Eurostat: Töötus – september 2022 (mereliselt kohandatud) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Andmed vaadatud 25. novembril 2022] QA14 Inflatsioon/tööpuudus ja ELi erimeetmete heakskiitmine Ukraina toetamiseks Isegi enamik kodanikke, kelle elatustaset on vähendatud, kiidab heaks ELi konkreetsed meetmed Ukraina toetamiseks (67 %). Võrdluseks: 79 % nendest, kelle sissetulekut ei ole veel vähendatud, ja 74 % nendest, kelle elatustase ei ole muutunud/suurenenud, kiitis heaks meetmed Ukraina toetamiseks.

Heaks kiita Tagasilükkamine Juba vähenenud elatustase Elatustaset ei ole veel vähendatud, kuid see on Ei ole muutunud/suurenenud elatustase Alus = QA17. Paljud tegurid, nagu COVID-19 pandeemia tagajärjed, sõda Ukrainas ning kasvav inflatsioon ja hinnad, mõjutavad maailmamajandust, sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriike. Mõeldes oma isiklikule elatustasemele (nt minek ja teenused, mida saate endale lubada), milline neist väidetest on teie isiklikule olukorrale kõige lähemal? QA14 Mõtleme nüüd üksikasjalikumalt erinevate meetmete üle, mida Euroopa Liit on alates sõja algusest Ukraina toetamiseks võtnud, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi: kas te kiidate neid tegevusi heaks või ei kiida neid heaks? Täiendav sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et vastajad, kes lahkusid haridusest vähemalt 20-aastaselt, kiidavad tõenäolisemalt heaks ELi meetmed Ukraina toetamiseks (80 %), võrreldes nendega, kes lahkusid 16–19-aastaselt (69 %) või vanuses 15 või alla selle (64 %). Sotsiaal-ametialaste rühmade hulgas on ELi toetuse heakskiitmise osakaal suurim juhtide (82 %) ja üliõpilaste (79 %) seas, samas kui koduabiliste hulgas on see madalaim (63 %).

ELi meetmete heakskiitmine on suurem vastajate seas, kelle üldine kuvand EList on positiivne (90 % võrreldes 36 %-ga neist, kelle kuvand EList on negatiivne). Suhtumine ELi meetmetesse on tihedalt seotud ka ELi poolt Ukrainale antava toetuse üldise heakskiitmisega. Nende seas, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale, kiidab 93 % heaks ka ELi võetud konkreetsed meetmed.

QA14 Mõtleme nüüd üksikasjalikumalt erinevate meetmete üle, mida Euroopa Liit on alates sõja algusest Ukraina toetamiseks võtnud, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi: kas te kiidate neid tegevusi heaks või ei kiida neid heaks? (%)

Kokku „Kokkulepe“	Kokku „Disapprove“	Ei tea/ei vasta
EL 27	73	24	3
Haridus (Lõpp of)
15–	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Õpib ikka veel	79	17	4
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	70	26	4
Juhid	82	16	2
Muud valged kraed	76	22	2
Manuaalsed töölised	69	28	3
Maja inimesed	63	32	5
Töötud	67	30	3
Erru läinud	73	24	3
Õpilased	79	17	4
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	90	9	1
Neutraalne	67	29	4
Kokku „negatiivsed“	36	61	3
Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmine
Heaks kiita	93	6	1
Tagasilükkamine	15	83	2

3.2 Rahulolu liikmesriikide koostööga

Lisaks ELi toetuse heakskiitmisele Ukrainale on enamik eurooplasi positiivselt suhtunud liikmesriikide koostöösse. Peaaegu kuus kodanikku kümnest (58 %) ütlevad, et nad on rahul ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel, samas kui peaaegu neli kümnest (37 %) ei ole rahul.

(Oct/Nov2022) Kokku „Ei ole rahul“ 37 Ei tea/ei vasta 5 Kokku „rahuldatud“ 58 QA15 Kui rahul olete ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel? (% – EL 27) 23 liikmesriigis on enamik vastanutest rahul ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel. Rahulolu on suurim vastanute seas Iirimaal (84 %), Taanis, Portugalis (mõlemas 83 %), Rootsis (81 %) ja Soomes (80 %).

Neljas liikmesriigis ei ole enamus rahul: Kreeka (61 %), Küpros (56 %), Slovakkia (54 %) ja Bulgaaria (50 %).

Kokku „rahuldatud“ Kokku „Ei ole rahul“ Ei tea/ei vasta QA15 Kui rahul olete ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel? (%) Sotsiaaldemograafilises analüüsis on rahulolu ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel suurem vastajate seas, kes lahkusid haridusest vähemalt 20-aastaselt (64 %), kui nende seas, kes lahkusid 16–19-aastaselt (54 %) või 15-aastastest või noorematest (51 %). Sotsiaal-ametialaste rühmade seas on rahulolu suurim juhtide (66 %), üliõpilaste (63 %) ja muude valgekraede töötajate (62 %) hulgas, samas kui kõige vähem on see koduabiliste seas (48 %).

Vastajad, kellel on harva või kunagi raskusi arvete maksmisega, on samuti suurema tõenäosusega rahul (62 %) kui need, kellel on enamasti raskusi (41 %). Nooremad vastajad on veidi suurema tõenäosusega rahul kui vanemad vastajad (62 % 15–24-aastastest ja 56 % üle 55-aastastest).

Rahulolu ELi liikmesriikide vahelise koostööga on suurem vastajate seas, kelle üldine kuvand EList on positiivne (77 % võrreldes 19 % ELi kuvandiga on negatiivne).

Jällegi on hoiakud tihedalt seotud ELi poolt Ukrainale antava toetuse üldise heakskiitmisega. Neist, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale, on 72 % rahul ELi liikmesriikide vahelise koostööga, samas kui 14 % neist, kes ei kiida heaks ELi toetust Ukrainale. Neist, kes on liikmesriikidevahelise koostööga rahul, soovib 68 %, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll.

QA15 Kui rahul olete ELi liikmesriikide vahelise koostööga Ukraina sõja tagajärgedega tegelemisel? (% – EL)

Kokku „rahuldatud“	Kokku „Ei ole rahul“	Ei tea/ei vasta
EL 27	58	37	5
Vanus
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Haridus (Lõpp of)
15–	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Õpib ikka veel	63	30	7
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	55	42	3
Juhid	66	31	3
Muud valged kraed	62	35	3
Manuaalsed töölised	54	42	4
Maja inimesed	48	43	9
Töötud	53	39	8
Erru läinud	56	38	6
Õpilased	63	30	7
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	41	52	7
Aeg-ajalt	55	41	4
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	62	33	5
Euroopa Parlamendi roll
Tähtsamad	68	30	2
Vähem tähtis	40	56	4
Ei mingit muutust	62	29	9
Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmine
Heaks kiita	72	24	4
Tagasilükkamine	14	83	3

3.3 Vähene kindlus, et elu ei muutu

Ainult kolmandik kodanikest (33 %) on veendunud, et Ukraina sõja ja selle võimalike tagajärgede tõttu jätkub nende elu muutumatuna (4 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022). Ainult 4 % (ei muutu) on „väga kindel“, et see on nii. Enamik (65 %, + 4 protsendipunkti) ütleb, et nad ei ole kindlad, et see nii on, kuna 22 % ei ole üldse kindlad (+ 4 protsendipunkti).

(Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) Üldse mitte enesekindel 22 (+ 4) Ei ole väga enesekindel 43 (=) Ei tea 2 (=) Väga enesekindel 4 (=) Üsna enesekindel 29 (-4) QA12 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna? (% – EL 27) Iirimaa (50 %) on ainus ELi liikmesriik, kus enamik vastanutest on veendunud, et Ukraina sõja ja selle võimalike tagajärgede tõttu jätkub nende elu muutumatuna, kuigi Maltal on võrdsed osakaalud kindlad ja ei ole kindlad (mõlemad 48 %).

Spektri teises otsas arvab ainult 10 % Kreekas, 16 % Slovakkias ja 17 % nii Küprosel kui ka Leedus, et nende elu jätkub muutumatuna.

Üldiselt on vastajad Ida-Euroopas vähem kindlad, et nende elu Ukraina sõja ja selle võimalike tagajärgede tõttu ei muutu. See kehtib eelkõige mõnede Ukraina või Venemaaga piirnevate riikide kohta, nagu Eesti, Läti ja Leedu Balti riigid.

Kaart Legend QA12 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna? (% – kokku „Ei ole kindel“) Alates 2022. aasta aprillist kuni maini on usaldus, et elu ei muutu, suurenenud neljas ELi liikmesriigis: Bulgaaria (30 %, + 5 protsendipunkti), Tšehhi (21 %, + 4 protsendipunkti), Slovakkia (16 %, + 4 protsendipunkti) ja Horvaatia (36 %, + 3 protsendipunkti). Optimism on siiski vähenenud 12 riigis, eelkõige Taanis (45 %, -16 protsendipunkti), Hispaanias (24 %, -11 protsendipunkti), Saksamaal (32 %, -8 protsendipunkti) ja Portugalis (33 %, -8 protsendipunkti). Üheteistkümnes riigis ei ole toimunud muutusi või peaaegu mingeid muutusi.

Nende muutuste tulemusena on negatiivne seisukoht nüüd Taanis domineeriv.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA12 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna? (% – kokku „Kindlik“) Kui vaadata seost liikmesriikide majandusliku olukorra ja kodanike veendumuse vahel, et nende elu ei muutu, ei ole võib-olla üllatav, et riikides, kus SKP elaniku kohta on väiksem, tunnevad kodanikud tõenäolisemalt, et nende elu võib muutuda. Näiteks Kreekas on vaid 10 % veendunud, et nende elu jääb samaks, samas kui pooled iirlastest on positiivsed, et nende elu ei muutu. Nagu allpool oleval joonisel näidatud, leitakse nende kahe muutuja koos analüüsimisel korrelatsioon. Korrelatsioonikordaja (0,49) näitab positiivset ja statistiliselt olulist seost muutujate vahel (p-väärtus < 0,01).

Protsent kodanikest, kes on veendunud, et elamine jätkub muutumatuna SKP elaniku kohta ostujõu standardis* Eurostat – SKP elaniku kohta ostujõu standardis – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Andmed vaadatud 25. novembril 2022] * Ostujõu standard (PPS) on artlticial rahaühik, mida Eurostat kasutab riikide võrdlemiseks, et kõrvaldada hinnataseme erinevused liikmesriikide vahel. QA12 SKP elaniku kohta ja kindlus, et elu jätkub muutumatuna

Sotsiaaldemograafilise analüüsi tulemused näitavad, et mehed on veidi tõenäolisemalt kui naised kindlad, et nende elu jätkub Ukraina sõja ja selle võimalike tagajärgede tõttu muutumatuna (36 % vs 31 %). See usaldus on kõige tõenäolisem 15–24-aastastel, eriti võrreldes 55-aastastega (40 % vs 32 %).

Juhid ja üliõpilased (mõlemad 40 %) on suurema tõenäosusega enesekindlamad kui teised sotsiaal-professionaalsed rühmad, eelkõige kodutöötajad (25 %) ja töötud vastajad (26 %). Mida vähem rahalisi raskusi vastaja kogeb, seda tõenäolisem on, et nad on kindlad, et nende elu jätkub Ukraina sõja tõttu muutumatuna: 35 % neist, kes kogevad kõige vähem raskusi, on enesekindlamad, võrreldes 21 %-ga, kellel on kõige rohkem rahalisi raskusi.

Vastajad, kes on positiivsed ELi Ukraina toetamise meetmete ja liikmesriikide vahelise koostöö suhtes, on kindlad, et nende elu ei muutu. Näiteks 40 % neist, kes kiidavad heaks ELi tegevuse alates sõja algusest, on veendunud, et nende elu jätkub muutumatuna, võrreldes 18 %-ga neist, kes ei kiida neid meetmeid heaks.

Vastajad, kes arvavad, et hiljutised sündmused, sealhulgas sõda Ukrainas, ei mõjuta nende elatustaset, on suurema tõenäosusega kindlad, et nende elu jätkub muutumatuna (54 %), võrreldes nendega, kelle elatustase ei ole veel mõjutatud, kuid kes arvavad, et see juhtub järgmisel aastal (38 %) ja nendega, kelle elatustase on juba mõjutanud (23 %).

QA12 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna? (% – EL)

Kokku „Kindlik“	Kokku „ei ole kindel“	Ei tea
EL 27	33	65	2
Sugupoolte sugu
Mees	36	63	1
Naine	31	67	2
Vanus
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	33	65	2
Juhid	40	59	1
Muud valged kraed	38	61	1
Manuaalsed töölised	31	68	1
Maja inimesed	25	74	1
Töötud	26	73	1
Erru läinud	31	67	2
Õpilased	40	57	3
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	21	78	1
Aeg-ajalt	34	65	1
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	35	63	2
Ukrainale antava ELi toetuse heakskiitmine
Heaks kiita	40	59	1
Tagasilükkamine	18	81	1
Sinu elatustase on...
On juba vähendanud	23	76	1
Ei ole veel vähendatud, kuid see on	38	61	1
Ei ole muutunud/suurenenud	54	45	1

Kokkuvõttes soovib selge enamus kodanikke, kes kiidavad heaks ELi tegevuse ja Ukraina toetamise, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll (62 % neist, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale, ja 62 % neist, kes kiidavad heaks konkreetsed ELi meetmed). Samuti soovib enamus, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll (51 %) nende seas, kes usuvad, et nende elu muutub.

Euroopa Parlamendi vähem tähtis roll Euroopa Parlamendi tähtsam roll Need, kes kiidavad heaks ELi toetuse Ukrainale Need, kes kiidavad heaks ELi meetmed Ukraina toetamiseks Need, kes ei ole kindlad, et nende elu ei muutu QA4 Võttes arvesse Venemaa sissetungi Ukrainasse, soovivad kodanikud, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll Baas = QA13 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna? Alus = QA14 Mõtleme nüüd üksikasjalikumalt erinevate meetmete üle, mida Euroopa Liit on võtnud Ukraina toetamiseks alates sõja algusest, näiteks sanktsioonid Venemaa valitsuse vastu või rahaline, sõjaline või humanitaarabi: kas te kiidate neid tegevusi heaks või ei kiida neid heaks? Baas = QA12 Mõtlemine Ukraina sõjast ja selle võimalikest tagajärgedest teie elule, kui kindel on, et teie elu jätkub muutumatuna?

NELJANDAKS. EL JA EUROOPA PARLAMENT KODANIKE SILMIS

Käesolevas peatükis keskendutakse kodanike arusaamale EList ja Euroopa Parlamendist. Kõigepealt uuritakse, kuidas tajutakse Euroopa Parlamendi rolli, põhiväärtusi ja prioriteete, mida parlament peaks kaitsma, ning kuvandit, mis on parlamendil kodanike seas. Peatüki teises pooles keskendutakse ELi arusaamadele, sealhulgas ELi liikmesuse tähtsusele ja sellest tulenevale kasule.

Eelmine, 2022. aasta aprillist maini tehtud uuring näitas, et Euroopa Parlamendi ja ELi maine on rekordiliselt kõrge. Kuigi need väga kõrged tasemed ei ole tema praeguses uuringus püsinud, on pikaajaline olukord endiselt positiivne, kusjuures suhtumine on jäänud viimase aasta jooksul täheldatud julgustavale tasemele, hoolimata Ukraina sõja, COVID-19 pandeemia ja elukalliduse tõusust.

Euroopa vastupanuvõime ja ühtsuse märgina peavad eurooplased esmatähtsaks selliste ühiste Euroopa väärtuste nagu demokraatia kaitsmist koos selliste väärtustega nagu inimõiguste kaitse, sõna- ja mõttevabadus ning õigusriik. Poliitiliste prioriteetide osas soovivad kodanikud, et Euroopa Parlament keskenduks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele, rahvatervise küsimusele ning majandusele ja töökohtade loomisele.

Ligi kolm neljandikku eurooplastest ütleb, et nende riik on saanud kasu ELi liikmesusest, mis on stabiilne näitaja, mis toetab märke ELi elanikkonna üldisest vastupanuvõimest. Peamine põhjus, miks nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud, on ELi panus rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse, mis on alates 2021. aasta oktoobrist/novembrist märkimisväärselt suurenenud ning kõige suurem on selles küsimuses esitatud küsimuste hulgas täheldatud. Teiste põhjuste hulgas on esile tõstetud ELi riikide koostöö ja ELi panus riigi majanduskasvu.

4.1 Euroopa Parlamendi roll ja arusaamine

Selles osas keskendutakse Euroopa Parlamendi kuvandile kodanike seas, selle tulevasele rollile ning sellele, kuidas kodanikud näevad oma prioriteete ja põhiväärtusi. Euroopa Parlamendi maine on jäänud kõrgele tasemele ning selle rolli tuleb suurendada. Lisaks toetatakse laialdaselt Euroopa Parlamenti, et kaitsta selliseid väärtusi nagu demokraatia ja seada esikohale sellised küsimused nagu vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ning need väärtused ja prioriteedid on jäänud stabiilseks hoolimata Euroopa ees seisvatest probleemidest.

Euroopa Parlament peaks esmajärjekorras kaitsma demokraatiat. See on jätkuvalt kodanike jaoks number üks väärtus (36 %, -2 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022). Vähemalt iga viies arvab, et Euroopa Parlament peaks seadma prioriteediks inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas (29 %, + 2 protsendipunkti), sõna- ja mõttevabaduse (28 %, + 1 protsendipunkti), õigusriigi (24 %, + 2 protsendipunkti), ELi liikmesriikide ja piirkondade vahelise solidaarsuse (23 %, + 3 protsendipunkti) ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse (21 %, -2 protsendipunkti). Kõiki muid väärtusi mainib vähem kui üks viiest vastajast.

Tulemused on püsinud muutumatuna alates 2022. aasta aprillist kuni maini. Ainult kaks elementi näitavad muutust rohkem kui kahe protsendipunkti võrra: solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel (23 %, + 3 protsendipunkti) ning rahvusliku identiteedi, kultuuri ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides (17 %, + 3 protsendipunkti).

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 Demokraatia Inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas Sõna- ja mõttevabadus Õigusriigi põhimõte Solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel Naiste ja meeste võrdõiguslikkus Sallivus ja mitmekesisuse austamine ühiskonnas Inimväärikus, sealhulgas surmanuhtluse, piinamise või orjuse keeld Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides Liikumisvabadus Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse Solidaarsus ELi ja maailma vaeste riikide vahel Usu- ja veendumusvabadus Õigus taotleda tagakiusamise eest varjupaika Muud (spontaansed) Puuduvad (spontaansed) Keeldumine (spontaanne) Ma ei tea QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL 27) Võrreldes 2021. aasta sügise tulemustega, mis koguti enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, võib siiski täheldada mõningast märkimisväärsemat kasvu. Demokraatia, solidaarsus ELi liikmesriikide ja nende piirkondade vahel ning inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas on kasvanud nelja protsendipunkti võrra, samas on suurenenud ka rahvusliku identiteedi ja kultuuri austamine (+ 3 protsendipunkti) ja õigusriigi põhimõte (+ 2 protsendipunkti). Enamik järelejäänud väärtusi, mida Euroopa Parlament peab esmajärjekorras kaitsma, on jäänud väga stabiilseks alates Venemaa sissetungist, kusjuures ainus meeste ja naiste võrdõiguslikkuse vähenemine (-3 protsendipunkti) on püsinud väga stabiilsena.

Inimväärikus, sealhulgas surmanuhtluse, piinamise või orjuse keeld; 17 % Liikumisvabadus 16 % Sallivus ja mitmekesisuse austamine ühiskonnas: 16 % Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse: 14 % Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides: 14 % Demokraatia: 36 % Inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas: 29 % Sõna- ja mõttevabadus: 29 % Õigusriik: 24 % Solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel: 23 % Naiste ja meeste võrdõiguslikkus: 21 % Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides: 17 % Sallivus ja mitmekesisuse austamine ühiskonnas: 17 % Inimväärikus, sealhulgas surmanuhtluse, piinamise või orjuse keeld: l7 % Liikumisvabadus: l5 % Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse: 14 % Solidaarsus ELi ja maailma vaeste riikide vahel: 13 % Usu- ja veendumusvabadus: 8 % Õigus taotleda tagakiusamise eest varjupaika: 5 % QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) 13 riigis leiavad vastajad, et Euroopa Parlament peaks esmajärjekorras kaitsma demokraatiat. Inimõiguste kaitset peetakse üheksas riigis peamiseks prioriteediks (või ühiseks prioriteediks). Sõna- ja mõttevabadus on neljas liikmesriigis enim nimetatud (või enim nimetatud ühine) väärtus. Õigusriigi põhimõte on Sloveenias ja Bulgaarias esikohal.

Liikumisvabadus on Bulgaaria kõrgeim ühine vastus, samas kui Prantsusmaa (41 %) on ainus riik, kus meeste ja naiste võrdõiguslikkus on kõige enam nimetatud prioriteet. Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine Euroopa Liidu liikmesriikides on Eestis kõrgeimal kohal.

Demokraatia Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides Liikumisvabadus Naiste ja meeste võrdõiguslikkus Demokraatia Õigusriigi põhimõte Sõna- ja mõttevabadus QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – enim nimetatud vastus riikide kaupa) Demokraatia on esikohal kolmes peamises riigis 21 riigis. Siiski on see näitaja väga erinev, ulatudes 51 %-st Rootsis, 48 %-st Saksamaal ja 45 %-st Soomes kuni 20 %-ni Horvaatias ja Slovakkias.

Inimõiguste kaitse kaitsmine ELis ja kogu maailmas on esikohal 22 riigis. Seda väärtust mainitakse kõige enam Rootsis (49 %), Küprosel (44 %) ja Madalmaades (42 %) ning kõige vähem Itaalias (21 %) ja Bulgaarias (23 %).

Sõnavabadus ja mõttevabadus on esikolmikus 13 riigis. Mainitakse 34 % Prantsusmaal, 33 % Tšehhis ja 32 % Austrias kuni 15 % nii Bulgaarias kui ka Portugalis.

Bulgaarias (37 %) ja Sloveenias (31 %) on õigusriik ühine kõrgeim prioriteetne kaitseväärtus, kuid seda mainitakse laialdaselt ka Kreekas (38 %) ja Küprosel (37 %). Seevastu 12 % Prantsusmaal ja 15 % nii Leedus kui ka Portugalis leiavad, et see peaks olema prioriteet.

Vastajad Kreekas (39 %), Bulgaarias (34 %), Tšehhis (32 %) ja Portugalis (31 %) leiavad kõige sagedamini, et ELi liikmesriikide ja piirkondade vahelist solidaarsust tuleks kaitsta esmajärjekorras, ning seda väärtust mainib igas riigis vähemalt 15 %.

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Prantsusmaal enim nimetatud väärtus (39 %) ning seda mainitakse ka Hispaanias 31 % ja Belgias 30 %. Seevastu 9 % Kreekas ja Lätis arvab, et see peaks olema prioriteet.

Lisaks on liikumisvabadus Bulgaarias palju tõenäolisem (37 %) kui teistes riikides. Euroopa Liidu liikmesriikide rahvusliku identiteedi, kultuuri ja traditsioonide austamine on eriti suur Eestis (31 %) ja Bulgaarias (30 %).

QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (%)

EL 27	OLE	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	SEE ON	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Demokraatia	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Sõna- ja mõttevabadus	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Õigusriigi põhimõte	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Naiste ja meeste võrdõiguslikkus	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Sallivus ja mitmekesisuse austamine ühiskonnas	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Inimväärikus, sealhulgas surmanuhtluse, piinamise või orjuse keeld	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Rahvuslike identiteetide, kultuuride ja traditsioonide austamine ELi liikmesriikides	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Liikumisvabadus	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidaarsus ELi ja maailma vaeste riikide vahel	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Usu- ja veendumusvabadus	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Õigus taotleda tagakiusamise eest varjupaika	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Ei tea	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Võrreldes 2022. aasta aprillist maini on demokraatia kaitsmise prioriteediks seadmine muutunud vastajate jaoks olulisemaks neljas riigis: Malta (35 %, + 8 protsendipunkti), Ungari (41 %, + 4 protsendipunkti), Tšehhi (42 %, + 3 protsendipunkti) ja Poola (32 %, + 3 protsendipunkti). Demokraatia prioriseerimine on seevastu vähem levinud üheksas liikmesriigis, eelkõige Belgias (29 %, -8 protsendipunkti), Madalmaades (36 %, -8 protsendipunkti), Sloveenias (23 %, -7 protsendipunkti) ja Rootsis (51 %, -7 protsendipunkti). Ülejäänud 14 riigis ei ole toimunud mingeid muutusi.

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – Demokraatia) Sotsiaaldemograafilises analüüsis keskendutakse kuuele peamisele väärtusele, mida kodanike arvates peaks Euroopa Parlament esmatähtsaks pidama. See näitab, et mehed arvavad suurema tõenäosusega kui naised, et prioriteetide hulka peaksid kuuluma demokraatia (39 % vs 34 %) ja õigusriik (27 % vs. 20 %), kuid meeste ja naiste võrdõiguslikkuse puhul on vastupidine (16 % vs. 26 %). Kõige tõenäolisemalt ütlevad 15–24-aastased inimesed, et prioriteediks peaks olema sõna- ja mõttevabadus (31 %) ning meeste ja naiste võrdõiguslikkus (26 %), kuid kõige vähem mainivad nad demokraatiat (27 %), solidaarsust liikmesriikide ja piirkondade vahel (19 %) või õigusriiki (18 %).

Vastajad, kes lõpetasid hariduse 20-aastaselt või vanemad, arvavad suurema tõenäosusega, et inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas peaks olema väärtus, mida Euroopa Parlament kaitseb prioriteedina (33 %), võrreldes nendega, kes lõpetasid oma hariduse 15-aastaselt või nooremana (23 %).

Vastajad, kes arvavad, et nende riigi kuulumine ELi on hea, on tõenäolisemad kui need, kes arvavad, et see on halb, kui öelda, et Euroopa Parlament peaks seadma esikohale solidaarsuse ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel (27 % vs. 14 %). Erinevusi võib näha ka demokraatia (39 % hea ja 27 % halb asi) ning inimõiguste kaitse valdkonnas ELis ja kogu maailmas (31 % vs. 24 %).

Lõpuks ütlevad Euroopa Parlamendi positiivse kuvandiga vastajad suurema tõenäosusega kui need, kellel on negatiivne kuvand, et eelistada tuleks demokraatiat (41 % vs 31 %) ning solidaarsust ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel (29 % vs. 17 %). Kuid sõna- ja mõttevabadust peavad negatiivse kuvandiga inimesed (34 %) suurema tõenäosusega prioriteediks kui need, kellel on positiivne kuvand (24 %).

QA5ab Teie arvates, milliseid järgmistest väärtustest peaks Euroopa Parlament esmajärjekorras kaitsma? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL)

Naiste ja meeste võrdõiguslikkus	Solidaarsus ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel	Inimõiguste kaitse ELis ja kogu maailmas	Sõna- ja mõttevabadus	Demokraatia	Õigusriigi põhimõte
EL 27	21	23	29	28	36	24
Sugupoolte sugu
Mees	16	25	27	30	39	27
Naine	26	22	30	26	34	20
Vanus
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Haridus (Lõpp of)
15–	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Õpib ikka veel	24	18	32	31	28	18
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	19	29	31	24	41	27
Neutraalne	23	22	28	29	34	22
Negatiivne	20	17	26	34	31	24
Arvamus riigi ELi liikmesuse kohta
Hea asi	21	27	31	26	39	25
Halb asi	20	14	24	33	27	21
Ei hea ega halb asi	22	20	26	32	32	22

Kodanikud leiavad, et võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu (37 %, -1 protsendipunkti alates 2022. aasta aprillist kuni maini) peaks olema Euroopa Parlamendi peamine prioriteet, millele järgnevad rahvatervis (34 %, -1 protsendipunkti), kliimamuutuste vastased meetmed (31 %, muutusteta) ning majanduse ja uute töökohtade loomise toetamine (31 %, + 1 protsendipunkti). Vähemalt üks viiest arvab, et prioriteet peaks olema demokraatia ja õigusriigi põhimõte (27 %, -5 protsendipunkti), Euroopa tulevik (27 %, -2 protsendipunkti), ELi kaitse ja julgeolek, sealhulgas ELi välispiiride kaitse (24 %, -3 protsendipunkti) ning võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu (20 %, muutusteta).

Ainus märkimisväärne muutus alates 2022. aasta aprillist kuni maini on demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet prioriteetse väärtusena nimetava osakaalu vähenemine (27 %, -5 protsendipunkti).

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu Rahvatervis Kliimamuutuste vastased meetmed Majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine Euroopa tulevik Demokraatia ja õigusriik ELi kaitse ja julgeolek, sealhulgas ELi välispiiride kaitse Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu ELi autonoomia tööstuse ja energeetika valdkonnas Humanitaar- ja arenguabi Tarbija õigused Põllumajanduspoliitika Soolise võrdõiguslikkuse kaasamine ja mitmekesisus Ränne ja varjupaik Euroopa majanduse ja ühiskonna digitaliseerimine Muud (spontaansed) Puuduvad (spontaansed) Ma ei tea QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – EL 27) Samuti on huvitav võrrelda kodanike prioriteete enne Venemaa sissetungi Ukrainasse, olukorraga vaid kolm kuud enne sõda, ja praegust seisukohta pärast üheksa kuud pärast konflikti puhkemist: Rahvatervis on aastataguse ajaga võrreldes pidevalt vähenenud. Kuigi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine on samuti vähenemas, on majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine kodanike jaoks prioriteetne.

Üldiselt on enamiku prioriteetide seis pärast sõja puhkemist oluliselt muutunud, kuid on nüüd mingil määral naasnud sõjaeelsele tasemele. See kehtib Euroopa tuleviku, demokraatia ja õigusriigi ning ELi kaitse ja julgeoleku kohta.

Teiste prioriteetide populaarsus kasvas või vähenes invasiooni alguses märkimisväärselt ning on sellest ajast alates jäänud samale tasemele. See hõlmab kliimamuutuste vastaseid meetmeid (-9 protsendipunkti, seejärel stabiilset), võitlust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu (-3 protsendipunkti, seejärel stabiilset) ning ELi autonoomiat tööstuse ja energeetika valdkonnas (+ 6 protsendipunkti, seejärel stabiilne).

Kliimamuutuste vastased meetmed: 39 % Majandusetoetamine ja uute töökohtade loomine: 32 % Demokraatia ja õigusriigi põhimõte: 25 % Euroopa tulevik: 24 % November 2021 2022. aasta mai November 2022 Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu: 37 % Rahvatervis: 34 % Kliimamuutuste vastased meetmed: 31 % Majandusetoetamine ja uute töökohtade loomine: 31 % Euroopa tulevik: 27 % Demokraatia ja õigusriigi põhimõte: 27 % ELi kaitse ja julgeolek, sealhulgas ELi välispiiride kaitse: 24 % Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu: 20 % ELi autonoomia tööstuse ja energeetika valdkonnas: 17 % QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – EL 27) Euroopa Parlamendiprioriteetsed teemad on ELis väga erinevad. Seitsmes riigis soovivad vastajad kõige rohkem näha, et võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu seatakse prioriteediks. Viies riigis soovib vastaja kõige rohkem näha, et rahvatervis on prioriteetne. Kliimamuutuste vastane tegevus on peamine prioriteet kuues riigis, samas kui viies liikmesriigis on prioriteediks majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine (rohkem kui 2022. aasta aprillist maini, kus see oli peamine prioriteet ainult Kreekas).

Saksamaal ja Soomes on peamiseks prioriteediks demokraatia ja õigusriik, samas kui Poolas on ELi kaitse ja julgeolek peamine prioriteet. Tšehhi kõrgeim prioriteet on ELi autonoomia tööstuse ja energeetika valdkonnas.

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks kolmest kõige enam nimetatud teemast 21 riigis ning kogu ELis on see osakaal 59 % Portugalis, 58 % Kreekas ja 50 % Leedus, 25 % Maltal, 26 % Soomes ja 27 % Eestis.

Rahvatervis on esikolmikus 17 riigis. Seda mainitakse kõige sagedamini Küprosel (53 %), Hispaanias (49 %), Portugalis ja Kreekas (mõlemad 44 %), kuid vähem kui üks viiest Saksamaal, Rootsis (mõlemas 17 %) ja Tšehhis (18 %).

Kliimamuutuste vastaseid meetmeid mainivate vastanute osakaal on suurim Rootsis (55 %), Madalmaades (52 %) ja Taanis (47 %) ning madalaim Lätis (9 %), Eestis ja Bulgaarias (mõlemad 10 %).

Majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine on prioriteetne teema: Kreekas 55 %, Portugalis 49 % ja Leedus 48 %, Madalmaades 15 %, Rootsis 16 % ja Taanis 18 %.

Soomes (42 %) ja Saksamaal (41 %) peetakse Euroopa Parlamendi prioriteetseks teemaks demokraatiat ja õigusriiki. Seda mainib ka 44 % Rootsis, samas kui vastajad valivad selle prioriteedina kõige vähem Portugalis (12 %) ja Leedus (13 %).

Euroopa tulevikku mainitakse kõige sagedamini Tšehhis (38 %), Saksamaal (36 %) ja Soomes (35 %). Skaala teises otsas mainitakse seda 12 % Küprosel ja 17 % Portugalis.

Nende vastajate osakaal, kes peavad esmatähtsaks teemaks ELi kaitse- ja julgeolekuküsimusi, ulatub 44 %-st Leedus, 42 %-st Tšehhis ja 40 %-st Soomes 11 %-ni Portugalis ja 12 %-ni Prantsusmaal.

Euroopa Liidu autonoomiat tööstuse ja energeetika valdkonnas peetakse Tšehhis peamiseks prioriteediks (49 %) ning Eestis on see valitud 30 %.

Ükski teine teema ei ole üheski riigis esikohal. Siiski väärib märkimist, et Rootsis (38 %) on terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse mainimisel palju tõenäolisem kui teistes riikides, samas kui Maltal asuvad vastajad seavad kõige tõenäolisemalt esikohale tarbijaõigused (34 %). Slovakkia vastajad eelistavad põllumajanduspoliitikat suurema tõenäosusega kui teistes riikides (30 %), samas kui suur osa Rootsis mainib soolist võrdõiguslikkust, kaasatust ja mitmekesisust (32 %). Rännet ja varjupaika valitakse Küprosel palju sagedamini (32 %) kui teistes riikides.

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu Rahvatervis Majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine ELi kaitse- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ELi välispiiride kaitse Kliimamuutuste vastased meetmed ELi autonoomia tööstuse ja energeetika valdkonnas Demokraatia ja õigusriik QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – enim nimetatud vastus riikide kaupa)

13 riigis on vastajate arvates praegu vähem tõenäoline, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust tuleks käsitleda prioriteedina kui 2022. aasta aprillis-mais. Suurimat langust võib täheldada Horvaatias (40 %, -8 protsendipunkti), Portugalis (59 %, -7 protsendipunkti), Austrias (33 %, -7 protsendipunkti) ja Maltal (25 %, -7 protsendipunkti). Kasv on toimunud kolmes riigis: Rootsi (40 %, + 8 protsendipunkti), Poola (28 %, + 4 protsendipunkti) ja Tšehhi (28 %, + 4 protsendipunkti). Ülejäänud 11 riigis jäävad andmed samaks.

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu) 14 liikmesriigis väidavad vastajad nüüd vähem tõenäoliselt, et rahvatervisega tuleks tegeleda prioriteedina, võrreldes 2022. aasta aprillist maini. Suurimat langust võib täheldada Luksemburgis (25 %, -12 protsendipunkti), Portugalis (44 %, -9 protsendipunkti) ja Kreekas (44 %, -8 protsendipunkti). Rahvatervise mainimine on Taanis veidi suurenenud (21 %, + 3 protsendipunkti) ja on jäänud samaks ülejäänud 12 riigis.

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – rahvatervis) Sotsiaaldemograafiline analüüs keskendub vastajate määratletud kaheksale peamisele prioriteedile ja näitab, et mõned suurimad erinevused põhinevad haridustasemetel. Mida kauem vastaja haridusse jäi, seda tõenäolisem on öelda, et Euroopa Parlament peaks seadma esikohale demokraatia ja õigusriigi, kliimamuutuste vastased meetmed, Euroopa tuleviku ning ELi kaitse ja julgeoleku, ning seda vähem on tõenäoline, et prioriteet peaks olema rahvatervis või võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.

Sarnast suundumust võib näha vastajate finantsolukorra puhul. Mida vähem on nende rahalisi raskusi, seda tõenäolisem on, et nad seavad esikohale demokraatia ja õigusriigi, kliimamuutuste vastased meetmed, Euroopa tulevik ning ELi kaitse- ja julgeolekuküsimused, ning mida vähem on tõenäoline, et prioriteediks peaks olema võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu või majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine. Need, kes on rohkem mures vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning elukalliduse pärast, soovivad suurema tõenäosusega, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll.

Analüüs näitab ka seda, et Euroopa Parlament peaks esmatähtsaks pidama võitlust vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse vastu (40 % vs 34 %) ning rahvatervist (37 % vs 30 %). Mehed tahavad demokraatiat ja õigusriiki esikohale seada suurema tõenäosusega kui naised (29 % vs. 24 %).

Peamised erinevused vanuse järgi on see, et nooremad vastajad mainivad kliimamuutuste vastaseid meetmeid tõenäolisemalt kui vanemad vanuserühmad, samas kui vanemad vastajad mainivad tõenäolisemalt rahvatervist, ELi kaitset ja julgeolekut ning võitlust terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu.

Vastajad, kes arvavad, et nende riigi kuulumine ELi on hea, tahavad suurema tõenäosusega, et kliimamuutuste vastaseid meetmeid käsitletaks prioriteedina (37 % vs 18 % neist, kes arvavad, et ELi liikmesus on halb), ning sama võib näha ka Euroopa tuleviku kohta (31 % vs 18 %). Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust mainivad sagedamini need, kes arvavad, et ELi liikmesus on halb (24 % vs 18 % neist, kes arvavad, et see on hea).

Lõpuks on Euroopa Parlamendi positiivse seisukohaga vastajad tõenäolisemad kui need, kellel on negatiivne arvamus, et parlament peaks eelistama demokraatiat ja õigusriigi põhimõtet (31 % vs 23 %), kliimamuutuste vastaseid meetmeid (38 % vs 22 %) ja Euroopa tulevikku (32 % vs 22 %). Need, kes peavad esmatähtsaks demokraatiat ja õigusriiki, soovivad samuti suurema tõenäosusega, et Euroopa Parlament täidaks olulisemat rolli.

QA6ab Milliseid järgmistest teemadest soovite Euroopa Parlamendis esmajärjekorras käsitleda? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 4 vastust) (% – EL)

Rahvatervis	Kliimamuutuste vastased meetmed	Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu	Majanduse toetamine ja uute töökohtade loomine	Euroopa tulevik	Võitlus terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu	Demokraatia ja õigusriik	ELi kaitse ja julgeolek, sealhulgas ELi välispiiride kaitse
EL 27	34	31	37	31	27	20	27	24
Sugupoolte sugu
Mees	30	31	34	31	29	19	29	25
Naine	37	32	40	30	26	20	24	22
Vanus
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Haridus (Lõpp of)
15–	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Õpib ikka veel	29	43	37	30	30	14	26	17
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	36	21	46	35	19	20	22	17
Aeg-ajalt	37	27	39	35	26	18	23	20
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	31	35	34	28	29	20	29	26
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutraalne	36	30	37	31	26	20	25	22
Negatiivne	34	22	39	29	22	23	23	22
Arvamus riigi ELi liikmesuse kohta
Hea asi	31	37	37	31	31	18	29	26
Halb asi	31	18	34	29	18	24	22	20
Ei hea ega halb asi	39	25	37	32	23	21	23	21
Euroopa Parlamendi roll
Tähtsamad	33	35	37	31	30	19	29	23
Vähem tähtis	32	24	35	31	24	22	25	24
Ei mingit muutust	34	32	38	35	27	21	24	28

Kodanikel on kaks korda suurem tõenäosus, et neil on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand, kui neil on negatiivne kuvand. Üle kolmandiku kodanikest (36 %, -3 protsendipunkti alates 2022. aasta aprillist kuni maini) on Euroopa Parlamendist positiivne. Vähem kui ühel viiest (17 %, + 1 pp) on negatiivne pilt, samas kui 45 % (+ 2 pp) ütleb, et nende pilt on neutraalne.

Muutused pärast viimast uuringut on muutnud positiivset nihet 2021. aasta novembrist detsembrini 2022. aasta aprilli ja mai vahel ning selle tulemusena on olukord sarnane aasta tagasi. Pikemas perspektiivis on lõhe positiivse ja negatiivse pildiga inimeste vahel (nüüd + 19 punkti) suurem kui enamiku viimase kümne aasta jooksul.

November 2011 EB76.3 November – detsember 2012 EB78.2 Juuni 2013 EB79.5 November – dets 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September – okt 2016 EB86.1 September – oktoober 2017 EB88.1 Aprill 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktoober 2019 EB92.2 November – detsember 2020 EB94.2 November – detsember 2021 EB96.2 Aprill – mai 2022 EB97.3 Oktoober – november 2022 EB98.1 Kokku „positiivne“ Neutraalne Kokku „negatiivsed“ Ei tea QA3 Üldiselt, kas teil on Euroopa Parlamendist väga positiivne, üsna positiivne, neutraalne, üsna negatiivne või väga negatiivne kuvand? (% – EL) 25 liikmesriigis on Euroopa Parlamendi positiivne seisukoht levinum kui negatiivne seisukoht. Kõige positiivsemad on seisukohad Maltal (62 %), Iirimaal (58 %), Rootsis (53 %), Luksemburgis, Taanis ja Portugalis (kõik 51 %). Vaid kahes riigis on vastajatel suurem tõenäosus, et neil on negatiivne arvamus kui positiivne arvamus: Prantsusmaa (26 % negatiivne võrreldes 22 % positiivsega) ja Kreeka (28 % vs. 27 %).

Üldiselt on neutraalne vaade domineeriv 17 riigis, samas kui positiivne kuvand on kõige levinum vastus kaheksas riigis. Itaalias ja Madalmaades on arvamus jagatud (võrdne osa positiivsetest ja neutraalsetest vastustest).

Kokku „positiivne“ Neutraalne Kokku „negatiivsed“ Ei tea QA3 Üldiselt, kas teil on Euroopa Parlamendist väga positiivne, üsna positiivne, neutraalne, üsna negatiivne või väga negatiivne kuvand? (%)

Viies riigis on vastajatel nüüd suurem tõenäosus, et neil on Euroopa Parlamendis positiivne kuvand kui 2021. aasta novembris-detsembris, kusjuures suurim kasv on toimunud Rootsis (53 %, + 12 protsendipunkti). Positiivse kuvandiga osakaal on vähenenud 12 riigis, eelkõige Poolas (39 %, -12 protsendipunkti) ja on jäänud ülejäänud kümnes riigis stabiilseks.

Nende muutuste tulemusena on positiivne seisukoht nüüd vähemuse seisukoht Prantsusmaal.

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA3 Üldiselt, kas teil on Euroopa Parlamendist väga positiivne, üsna positiivne, neutraalne, üsna negatiivne või väga negatiivne kuvand? (% – kokku „positiivne“) Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab selgeid erinevusi haridustaseme ja finantsolukorra lõikes. 20-aastase või vanema hariduse omandanud vastajad suhtuvad Euroopa Parlamenti positiivsemalt kui 15-aastased või nooremad (42 % vs. 27 %). Vastajad, kellel on harva või mitte kunagi raskusi arvete maksmisega, on suurema tõenäosusega positiivsemad kui need, kellel on enamasti raskusi (40 % vs. 23 %).

Euroopa Parlamendi positiivne seisukoht on vanuserühmade lõikes ühtlane, kuigi vanematel vastajatel on suurem tõenäosus olla negatiivne (20 % 55-aastastest või vanematest, võrreldes 10 %-ga 15–24-aastastest). Euroopa Parlamendis on positiivne kuvand laiemalt juhtidel (49 %), eriti võrreldes kodutöötajatega (24 %), käsitöölistega (28 %) ja töötutega (28 %).

Euroopa poliitikat jälgivatel ELi kodanikel (47 %) on samuti suurem tõenäosus, et neil on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand kui neil, kes seda ei tee (22 %).

Analüüs näitab ka seda, et vastajatel, kellel on EList positiivne kuvand, on suurem tõenäosus, et neil on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand (65 % vs 4 % neist, kellel on EList negatiivne kuvand). Lisaks on kodanikel, kes arvavad, et asjad ELis liiguvad õiges suunas (61 %), suurema tõenäosusega positiivne kuvand Euroopa Parlamendist kui need, kes arvavad, et asjad lähevad vales suunas (21 %).

QA3 Üldiselt, kas teil on Euroopa Parlamendist väga positiivne, üsna positiivne, neutraalne, üsna negatiivne või väga negatiivne kuvand? (% – EL)

Kokku „positiivne“	Neutraalne	Kokku „negatiivsed“	Ei tea
EL 27	36	45	17	2
Vanus
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Haridus (Lõpp of)
15–	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Õpib ikka veel	40	50	7	3
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	41	35	23	1
Juhid	49	39	12	0
Muud valged kraed	40	44	15	1
Manuaalsed töölised	28	49	21	2
Maja inimesed	24	52	21	3
Töötud	28	48	20	4
Erru läinud	35	43	20	2
Õpilased	40	50	7	3
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	23	42	32	3
Aeg-ajalt	32	48	18	2
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	40	43	16	1
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	65	30	4	1
Neutraalne	12	72	14	2
Kokku „negatiivsed“	4	23	72	1
Euroopa Liidus on asjad toimumas...
Õige suund	61	34	4	1
Vale suund	21	49	29	1
Samuti ei	39	50	9	2
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	47	37	16	0
Ei järgne	22	54	21	3

Euroopa Parlamendil on laialdane toetus sellele, et tal oleks olulisem roll. Rohkem kui pooled kodanikest (55 %, -3 protsendipunkti alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini) sooviksid, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll, samas kui 28 % (+ 1 protsendipunkti) soovib Euroopa Parlamendile vähem tähtsat rolli.

Ei muutu/nagu see on praegu (Spontaneous) 9 (+ 1) Vähem tähtis 28 (+ 1) (Okt/november 2022 – november/detsember 2021) Tähtsamad 55 (-3) QA4 Kas soovite isiklikult näha, et Euroopa Parlament mängib olulisemat või vähem tähtsat rolli? (% – EL 27) Soov Euroopa Parlamendi olulisema rolli järele on viimasel aastal vähenenud (-3 protsendipunkti alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini) ning see jätkub järk-järgult negatiivse muutusena alates 2020. aasta novembrist detsembrini. Pikaajalisem suundumus on siiski positiivne, kuna praegused reitingud on endiselt kõrgemad kui enamik enne 2019. aastat tehtud küsitlused.

November 2011 EB76.3 November – detsember 2012 EB78.2 Juuni 2013 EB79.5 November – dets 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September – okt 2016 EB86.1 September – oktoober 2017 EB88.1 Aprill 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktoober 2019 EB92.2 November – detsember 2020 EB94.2 November – detsember 2021 EB96.2 Oktoober – november 2022 EB98.1 Veebruar-Mar. 2019 EB91.1 Tähtsamad Vähem tähtis Ei muutu/nagu see on praegu (Spontaneous) Ei tea QA4 Kas soovite isiklikult näha, et Euroopa Parlament mängib olulisemat või vähem tähtsat rolli? (% – EL) Euroopa Parlamendi olulisema rolli soovion näha 23 liikmesriigis, kus kodanike suhteline enamus soovib mõjukamat institutsiooni, ulatudes 87 %-st Küprosel 39 %-ni Eestis ja Rootsis. Kolmes riigis sooviks enamik vastanutest, et Euroopa Parlamendil oleks tulevikus vähem tähtis roll: Slovakkia (53 % vähem oluline), Tšehhi (50 %) ja Taani (36 %). Austrias valitseb võrdne tasakaal nende vahel, kes soovivad rohkem või vähem tähtsat rolli (mõlemad 39 %).

Sellele küsimusele Euroopa Parlamendi rolli kohta antud vastuseid on kasulik võrrelda kodanike üldise kuvandiga. Üldine sõnum kogu ELis on see, et need, kellel on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand, soovivad palju tõenäolisemalt, et tal oleks olulisem roll. Pärast nende kahe vaate vahelist suhet soovivad need, kellel on institutsioonist negatiivne kuvand, suurema tõenäosusega soovida, et see mängiks vähem tähtsat rolli. Samal ajal võib üksikuid olukordi leida riigi tasandil, näiteks Kreekas, kus Euroopa Parlamendi kuvand ei ole eriti kõrge, kuigi vastajad sooviksid, et see mängiks olulisemat rolli. Seevastu Taanis ja Rootsis on üldine kuvand positiivne, kuid see on alla keskmise, kuna soovib näha silmapaistvamat rolli.

Tähtsamad Vähem tähtis Ei muutu/nagu see on praegu (Spontaneous) Ei tea QA4 Kas soovite isiklikult näha, et Euroopa Parlament mängib olulisemat või vähem tähtsat rolli? (%)

Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 QA4 Kas soovite isiklikult näha, et Euroopa Parlament mängib olulisemat või vähem tähtsat rolli? (% – tähtsam)

Võrreldes 2021. aasta novembri ja detsembriga on toetus Euroopa Parlamendile tähtsamale rollile kasvanud vähemalt kolme protsendipunkti võrra kolmes riigis: Eesti (39 %, + 8 protsendipunkti), Kreeka (75 %, + 5 protsendipunkti) ja Leedu (66 %, + 3 protsendipunkti). 15 liikmesriigis on alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini vähenenud toetus Euroopa Parlamendi olulisemale rollile. Kõige märkimisväärsem on langus Iirimaal (54 %, -14 protsendipunkti), Sloveenias (57 %, -12 protsendipunkti) ja Taanis (29 %, -11 protsendipunkti).

Sotsiaaldemograafilisest vaatepunktist soovivad nooremad vastajad suurema tõenäosusega Euroopa Parlamendile suuremat rolli (58 % 15–24aastastest võrreldes 53 %-ga 55-aastastest või vanematest), kusjuures väiksem osa soovib vähem tähtsat rolli (20 % vs. 30 %).

Lisaks väljendasid haritumad vastajad suuremat soovi Euroopa Parlamendi (61 % 20-aastastest või vanematest haridustee lõpetanutest), juhtide (64 %) ja üliõpilaste (61 %) olulisema rolli järele. Vastajad, kellel on harva või mitte kunagi raskusi arvete maksmisega, soovivad samuti suurema tõenäosusega Euroopa Parlamendile suuremat rolli (57 % võrreldes 48 %-ga neist, kellel on enamasti raskusi).

Nagu eespool riigipõhises analüüsis märgitud, on vastajate üldine kuvand Euroopa Parlamendist ja soov silmapaistvama rolli järele omavahel seotud. Üldiselt soovib peaaegu kaheksa inimest kümnest, kellel on institutsioonist positiivne kuvand, et tal oleks olulisem roll (78 %), võrreldes ligikaudu kolmega kümnest negatiivse kuvandiga inimestest (29 %).

QA4 Kas soovite isiklikult näha, et Euroopa Parlament mängib olulisemat või vähem tähtsat rolli? (% – EL)

Tähtsamad	Vähem tähtis	Ei muutu/nagu see on praegu (Spontaneous)	Ei tea
EL 27	55	28	9	8
Vanus
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Haridus (Lõpp of)
15–	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Õpib ikka veel	61	16	11	12
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	57	28	10	5
Juhid	64	22	10	4
Muud valged kraed	58	28	8	6
Manuaalsed töölised	50	34	8	8
Maja inimesed	51	27	11	11
Töötud	52	29	7	12
Erru läinud	51	31	9	9
Õpilased	61	16	11	12
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	48	34	8	10
Aeg-ajalt	52	32	8	8
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	57	26	10	7
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	78	9	10	3
Neutraalne	48	30	11	11
Negatiivne	29	63	3	5

4.2 Euroopa Liidu tajumine

Aruandes käsitletakse suhtumist ELi ja seda, kuidas need on aja jooksul muutunud. Eelkõige palutakse kodanikel kaaluda, kuidas nad näevad ELi liikmesust: kas see on hea või halb asi ja miks.

Nii nagu suhtumine Euroopa Parlamenti on jäänud viimase aasta jooksul positiivseks, säilitab ka ELi kuvand tugeva positsiooni, kusjuures selge enamus kodanikke on ELi liikmeks saamise suhtes positiivsed ja peavad seda oma riigi jaoks oluliseks.

Nende positiivsete seisukohtade aluseks on selge arusaam ELi liikmesuse eelistest. Kolme peamist kasu peetakse ELi panuseks rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse, liikmesriikidevahelise koostöö parandamisse ja majanduskasvu riiklikul tasandil.

ELi kuvand on viimase kuue kuu jooksul muutunud negatiivsemaks: 47 % kodanikest väidab, et neil on ELi suhtes positiivne seisukoht (-5 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022). Negatiivse vaatega osakaal on 14 % (+ 2 protsendipunkti), samas kui 38 % on neutraalsed (+ 2 protsendipunkti). Need muutused on muutnud positiivset muutust 2021. aasta novembrist detsembrini 2022. aasta aprilli ja mai vahel, kuigi pikemaajalisi suundumusi vaadeldes on pilt endiselt suhteliselt positiivne, kusjuures positiivsete ja negatiivsete vaadete vahe on 33 protsendipunkti.

Kokku „positiivne“ Neutraalne Kokku „negatiivsed“ Ei tea D78 Üldiselt, kas EL tekitab teie jaoks väga positiivse, üsna positiivse, neutraalse, üsna negatiivse või väga negatiivse kuvandi? (% – EL) Igas ELi liikmesriigis on ELi positiivne kuvand rohkem levinud kui negatiivne kuvand ning 23 riigis on kõige levinum vastus positiivne kuvand. Slovakkias, Hispaanias, Kreekas ja Sloveenias valitseb neutraalne seisukoht.

Kokku „positiivne“ Neutraalne Kokku „negatiivsed“ Ei tea D78 Üldiselt, kas EL tekitab teie jaoks väga positiivse, üsna positiivse, neutraalse, üsna negatiivse või väga negatiivse kuvandi? (%) Vastajatel on kõige tõenäolisemalt positiivne kuvand EList Iirimaal (70 %), Luksemburgis (67 %), Portugalis (65 %), Maltal (64 %), Taanis ja Rootsis (mõlemad 63 %). Negatiivne seisukoht on kõige tavalisem Kreekas (29 %), Slovakkias (25 %), Tšehhis ja Austrias (mõlemas 22 %).

Malta (64 %, + 6 protsendipunkti) ja Taani (63 %, + 3 protsendipunkti) on ainsad riigid, kelle positiivsed vaated ELile on alates 2022. aasta aprillist maini selgelt suurenenud. 15 riigis on vastajatel nüüd väiksem tõenäosus öelda, et neil on EList positiivne kuvand, kusjuures suurim langus on täheldatud Poolas (53 %, -9 protsendipunkti), Sloveenias (43 %, -9 protsendipunkti), Belgias (43 %, -8 protsendipunkti) ja Portugalis (65 %, -8 protsendipunkti). Positiivne seisukoht on jäänud suhteliselt stabiilseks ülejäänud riikides.

Võrreldes 2021. aasta sügisega on kasv Maltal (+ 12 protsendipunkti) ja Taanis (+ 10 protsendipunkti) siiski suurem, samas kui netokasv on märgatav ka Slovakkias (+ 5 protsendipunkti), Rumeenias, Austrias ja Luksemburgis (+ 4 protsendipunkti). Netolangus on registreeritud kümnes liikmesriigis ja alates 2022. aasta kevadest on märgatav mitu langust, näiteks Poolas (–5 protsendipunkti) ja Portugalis (–2 protsendipunkti). Belgias tühistati vähenemine (+ 2 protsendipunkti). Alates Venemaa sissetungist on Sloveenia (-9 protsendipunkti), Hispaania (-6 protsendipunkti) ja Saksamaa (–5 pp) ELi positiivse kuvandi suurima netolangusega riigid.

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab suuri erinevusi, mis põhinevad haridustasemel, kutsealal ja finantsolukorral. Vastajatel, kes on lõpetanud 20-aastase või vanema hariduse, on suurem tõenäosus, et neil on positiivne kuvand kui neil, kes lõpetasid 15 või nooremana (57 % vs. 35 %). Juhtidel (61 %) ja üliõpilastel (56 %) on kõige tõenäolisemalt positiivne kuvand EList, eriti võrreldes koduabiliste ja töötute vastajatega (mõlemad 34 %). Analüüs näitab ka, et kõige väiksemate finantsraskustega vastajatel on suurem tõenäosus saada positiivset kuvandit (53 %) võrreldes nendega, kellel on kõige rohkem raskusi (31 %).

Samuti on erinevusi vanuserühmade lõikes, kusjuures 15–24-aastastel vastajatel on suurem tõenäosus, et neil on EList positiivne kuvand (53 % vs 45 % üle 55-aastastest).

Euroopa poliitikat jälgivatel osalejatel (57 %) on suurem tõenäosus, et neil on EList positiivne kuvand kui neil, kes seda ei tee (35 %).

D78 Üldiselt, kas EL tekitab teie jaoks väga positiivse, üsna positiivse, neutraalse, üsna negatiivse või väga negatiivse kuvandi? (% – EL)

Kokku „positiivne“	Neutraalne	Kokku „negatiivsed“	Ei tea
EL 27	47	38	14	1
Vanus
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Haridus (Lõpp of)
15–	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Õpib ikka veel	56	36	7	1
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	49	33	18	0
Juhid	61	29	10	0
Muud valged kraed	50	37	13	0
Manuaalsed töölised	40	44	16	0
Maja inimesed	34	46	19	1
Töötud	34	45	20	1
Erru läinud	46	37	16	1
Õpilased	56	36	7	1
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	31	36	31	2
Aeg-ajalt	39	44	16	1
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	53	35	11	1
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	57	32	11	0
Ei järgne	35	46	18	1

Rohkem kui kuus kümnest eurooplasest (62 %, -3 protsendipunkti alates 2022. aasta aprillist kuni maini) arvavad, et nende riigi kuulumine ELi on hea, samas kui üks kümnest (10 %, + 2 protsendipunkti) arvab, et ELi liikmesus on nende riigi jaoks halb ja umbes iga neljas (27 %, + 1 protsendipunkti) on neutraalne.

Nagu ka muude küsimuste puhul, on viimase kuue kuu jooksul toimunud negatiivne muutus ning see on muutnud positiivset suundumust, mida täheldati 2021. aasta novembrist detsembrini kuni 2022. aasta aprillini. Sarnaselt teiste meetmetega on praegune olukord siiski positiivne, kui vaadelda pikemaajalisi suundumusi. Viimaste aastate tulemused on olnud viimase 15 aasta kõige positiivsemad.

Hea asi Halb asi Ei hea ega halb asi Ei tea QA7 Üldiselt, kas teie arvates on (meie RIIK) Euroopa Liidu liikmesus...? (% – EL) Kuigi see on enamik 25 liikmesriigis, on riikide vahel märkimisväärsed erinevused. Vastajad arvavad kõige tõenäolisemalt, et ELi liikmesus on hea nende riigile Luksemburgis (90 %), Iirimaal (83 %), Leedus ja Maltal (mõlemad 79 %), võrreldes 42 %ga Austrias, 43 %ga Kreekas ja 44 %ga Slovakkias. Slovakkias ja Kreekas valitseb valitsev seisukoht, et liikmesus ei ole nende riigi jaoks hea ega halb (vastavalt 47 % ja 44 %).

Rumeenia (23 %) ja Austria (20 %) on ainsad riigid, kus vähemalt üks viiest arvab, et ELi liikmesus on nende riigi jaoks halb.

Positiivne arusaam ELi liikmesusest on kõige tavalisem Euroopa põhja- ja edelapiirkondades ning kõige vähem levinud Lõuna- ja eriti Kagu-Euroopas.

Kaart Legend QA7 Üldiselt, kas teie arvates on (meie RIIK) Euroopa Liidu liikmesus...? (% – hea asi) Viies liikmesriigis on alates 2022. aasta aprillist maini suurenenud positiivne suhtumine ELi liikmesusesse, millest suurim on Maltal (79 %, + 5 protsendipunkti). 13 riigis on vastajad nüüd vähem tõenäolised, et nende riigi kuulumine ELi on hea, kusjuures suurim langus on Eestis (66 %, -10 protsendipunkti), Sloveenias (58 %, -9 protsendipunkti), Saksamaal (70 %, -7 protsendipunkti) ja Poolas (65 %, -7 protsendipunkti). Positiivne seisukoht on jäänud suhteliselt stabiilseks ülejäänud üheksas riigis.

Hea asi Ei hea ega halb asi Halb asi Ei tea QA7 Üldiselt, kas teie arvates on (meie RIIK) Euroopa Liidu liikmesus...? (%) Nagu varasematel aastatel täheldatud, näitab praegune sotsiaaldemograafiline analüüs nooremate vastajate toetust ELi liikmesusele. Toetus on suurim 15–24-aastaste hulgas (68 %) ja madalaim nende hulgas 55+ (60 %).

Analüüs näitab ka, et need, kes on jäänud kõige kauem (72 %) haridusse, arvavad palju tõenäolisemalt, et nende riigi kuulumine ELi on hea asi kui need, kes lahkusid koolist vanuses 16–19 (55 %) või 15-aastastest ja noorematest (51 %). Toetus on suur ka juhtide (76 %) ja üliõpilaste (73 %) seas, eriti võrreldes koduabilistega (48 %).

Toetus ELi liikmesusele on palju suurem nende seas, kellel on harva/mitte kunagi raskusi arvete maksmisega (70 %) võrreldes nendega, kellel on aeg-ajalt probleeme (52 %) või enamikul juhtudel (43 %).

Need mustrid sarnanevad eespool täheldatuga vastajate ELi üldise kuvandi osas ning vastused kahele küsimusele on tihedalt seotud. Vastajad, kellel on EList positiivne kuvand, arvavad enamasti, et nende riigi kuulumine ELi on hea (89 %), samas kui ainult 16 % arvab seda, kui nende kuvand EList on negatiivne.

QA7 Üldiselt, kas teie arvates on (meie RIIK) Euroopa Liidu liikmesus...? (% – EL)

Hea asi	Halb asi	Ei hea ega halb asi	Ei tea
EL 27	62	10	27	1
Vanus
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Haridus (Lõpp of)
15–	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Õpib ikka veel	73	6	20	1
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	63	10	26	1
Juhid	76	7	17	0
Muud valged kraed	63	9	27	1
Manuaalsed töölised	54	13	32	1
Maja inimesed	48	10	40	2
Töötud	58	10	30	2
Erru läinud	60	10	28	2
Õpilased	73	6	20	1
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	43	18	36	3
Aeg-ajalt	52	12	35	1
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	70	7	22	1
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	89	2	9	0
Neutraalne	46	8	45	1
Kokku „negatiivsed“	16	41	41	2

Kaks kolmandikku kodanikest (66 %) ütleb, et nende jaoks on oluline, et nende riik oleks ELi liikmesriik (-4 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022).25 Vastajatel paluti kasutada skaalat 1–10, kus „1“ tähendab „ei ole üldse oluline“ ja 10 tähendab „äärmiselt oluline“. Selles analüüsis „oluline“ hõlmab neid, kes annavad punktisumma 7–10, „ei ole oluline“ skoor 1–4 ja „mõõdukalt oluline“ skoor 5 või 6. Umbes üks kümnest (11 %, + 2 pp) tunneb, et see ei ole oluline, ja veidi üle viie (22 %, + 2 protsendipunkti) on neutraalsed. Alates 2021. aasta sügisest tähendab see aga nende kodanike osakaalu netokasvu (+ 5 protsendipunkti), kes ütlevad, et on oluline, et nende riik oleks ELi liikmesriik, kui peaaegu neljandik oli neutraalne (24 %, -2 protsendipunkti) ja 14 % (-3 protsendipunkti) märkis, et see ei ole oluline.

(Okt/november 2022 – aprill/mai 2021) Kokku „Ei ole oluline“ (1–4) 11 (+ 2) Kokku „Neutral“ (5–6) 22 (+ 2) Ei tea 1 (=) Kokku „oluline“ (7–10) 66 (-4) QA8 Kui oluline on teie jaoks (meie riik) Euroopa Liidu liikmesriik? Palun kasutage skaalat 1–10, kus 1 tähendab „ei ole üldse oluline“ ja 10 tähendab „äärmiselt oluline“? (% – EL 27) Enamik igas liikmesriigis vastanutest ütleb, et nende jaoks on oluline, et nende riik oleks ELi liige, kuigi proportsioonid on väga erinevad: 89 % Luksemburgis, 83 % Iirimaal ning 82 % nii Leedus kui ka Maltal, 48 % Slovakkias ja 54 % Bulgaarias, Küprosel ja Rumeenias. Tšehhi (21 %) on ainus riik, kus nii palju kui üks viiest ütleb, et nende jaoks ei ole oluline, et nende riik oleks ELi liige.

Kagu-Euroopa riikides, nagu Küpros, Rumeenia ja Bulgaaria, samuti mõnes Ida-Euroopa riigis, nagu Tšehhi ja Slovakkia, on vastajate riikide tähtsus ELi liikmesriigina väiksem kui teistes riikides. Euroopa põhjapiirkondade riikide vastajate jaoks on tõenäolisem, et nende riigi kuulumine ELi on oluline.

Kaart Legend QA8 Kui oluline on teie jaoks (meie riik) Euroopa Liidu liikmesriik? Palun kasutage skaalat 1–10, kus 1 tähendab „ei ole üldse oluline“ ja 10 tähendab „äärmiselt oluline“? – Kokku „oluline (7–10) (%)“ Eelmises uuringus (aprill-mai 2022) märgiti, et nende osakaalud, mis arvavad, et nende riigi kuulumine ELi on oluline, on oluliselt suurenenud. Sellest ajast alates on tulemused üksikute riikide kohta muutunud enamasti negatiivsemaks või on püsinud stabiilsena.

14 riigis on liikmesuse tähtsus vähenenud vähemalt kolme protsendipunkti võrra, millest suurim on Portugalis (75 %, -10 protsendipunkti), Eestis (62 %, -9 protsendipunkti), Belgias (66 %, -8 protsendipunkti) ja Sloveenias (59 %, -8 protsendipunkti). Kahes riigis on toimunud väike kasv: Luksemburg (89 %, + 3 protsendipunkti) ja Rootsi (73 %, + 3 protsendipunkti).

Võrreldes Venemaa sissetungiga Ukrainasse registreeriti 2021. aasta sügisel siiski netovähenemine ainult Sloveenias (–4 protsendipunkti), kusjuures netokasv oli kokku 20 liikmesriigis, millest suurim oli Leedus (+ 20 protsendipunkti), Maltal (+ 18 protsendipunkti) ja Luksemburgis (+ 17 protsendipunkti).

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA8 Kui oluline on teie jaoks (meie riik) Euroopa Liidu liikmesriik? Palun kasutage skaalat 1–10, kus 1 tähendab „ei ole üldse oluline“ ja 10 tähendab „äärmiselt oluline“? (% – kokku „oluline“) Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et iga rühma enamus ütleb, et on oluline, et nende riik oleks ELi liige, kuid neid seisukohti valdavad tugevamalt need, kellel on kõrgharidustase ja vähem rahalisi raskusi. See kajastab eelmise küsimuse tulemusi, kus need rühmad arvasid suurema tõenäosusega, et nende riigi kuulumine ELi on hea.

Täpsemalt arvab umbes kolm neljandikku (76 %) 20-aastastest või vanematest hariduse omandanutest, et nende riigi kuulumine ELi on oluline, võrreldes 62 %-ga 16–19-aastastest ja 53 %-ga, kes lõpetasid 15-aastased või nooremad. Sotsiaal-ametialastest rühmadest ütlevad kõige tõenäolisemalt juhid (79 %) ja üliõpilased (77 %), et ELi liikmesus on oluline, eriti võrreldes koduabilistega (53 %).

Vastajad, kellel on harva või kunagi raskusi arvete maksmisega (73 %), ütlevad suurema tõenäosusega, et nende jaoks on oluline, et nende riik on ELi liikmesriik, võrreldes nendega, kellel on aeg-ajalt probleeme (60 %) või suurema osa ajast (48 %).

Vanuserühmade lõikes on erinevusi, kusjuures 15–24-aastased (71 %) ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nende riigi kuulumine ELi on oluline (võrreldes 65 %-ga üle 55-aastastest).

Pole üllatav, et üheksa kümnest (90 %) vastanust, kellel on positiivne kuvand EList, ütlevad, et nende riigi liikmesus on neile oluline, võrreldes 23 % negatiivse kuvandiga vastajatega.

QA8 Kui oluline on teie jaoks (meie riik) Euroopa Liidu liikmesriik? Palun kasutage skaalat 1–10, kus 1 tähendab „ei ole üldse oluline“ ja 10 tähendab „äärmiselt oluline“? (% – EL)

Kokku „oluline“	Kokku „Neutral“	Kokku „ei ole oluline“	Ei tea
EL 27	66	22	11	1
Vanus
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Haridus (Lõpp of)
15–	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Õpib ikka veel	77	17	4	2
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	68	18	13	1
Juhid	79	15	6	0
Muud valged kraed	69	21	10	0
Manuaalsed töölised	60	26	13	1
Maja inimesed	53	33	12	2
Töötud	58	26	14	2
Erru läinud	65	22	12	1
Õpilased	77	17	4	2
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	48	30	19	3
Aeg-ajalt	60	27	12	1
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	73	18	8	1
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	90	9	1	0
Neutraalne	53	36	9	2
Kokku „negatiivsed“	23	30	46	1

Peegeldades oma seisukohti selle kohta, et ELi liikmesus on hea, arvab rohkem kui seitse ELi kodanikku kümnest (72 %, alates novembrist kuni detsembrini 2021 ei muutu), et nende riik on saanud ELi liikmeks olemisest kasu. Veidi üle viiendiku (22 %, -1 pp) ütleb, et nende riik ei ole oma liikmesusest kasu saanud.

Kasusaajad Ei ole kasu saanud Ei tea QA9 Võttes arvesse kõike, kas te ütleksite, et (meie riik) on ELi liikmeks olemisest saanud kasu või mitte? (% – EL)

Igas ELi liikmesriigis väidab üle poole vastanutest, et nende riik on saanud kasu ELi liikmeks olemisest, ja see kehtib rohkem kui üheksa vastaja kohta kümnest Maltast (95 %), Iirimaalt (92 %), Luksemburgist ja Leedust (mõlemad 91 %). See osakaal on madalaim Austrias (55 %), järgnesid Bulgaaria (60 %), Itaalia (61 %) ja Prantsusmaa (63 %). Austrias on kõige rohkem neid, kes arvavad, et nende riik ei ole ELi liikmesusest kasu saanud (38 %).

Üksikute liikmesriikide tulemused on alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini enamasti jäänud stabiilseks. Vaid kuus liikmesriiki registreerivad vähemalt kolme protsendipunkti suuruse muutuse osakaalus, mis ütleb, et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud. Kolmes riigis on toimunud kasv: Malta (95 %, + 6 protsendipunkti), Soome (78 %, + 6 protsendipunkti) ja Rootsi (75 %, + 4 protsendipunkti). Langust täheldatakse Iirimaal (92 %, -3 protsendipunkti), Horvaatias (80 %, -3 protsendipunkti) ja Küprosel (68 %, -3 protsendipunkti).

Oktoober/november 2022 November/detsember 2021 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 QA9 Võttes arvesse kõike, kas te ütleksite, et (meie riik) on ELi liikmeks olemisest saanud kasu või mitte? (% – kasu saanud)

Sotsiaaldemograafilised erinevused peegeldavad tähelepanelikult neid, mida on juba nähtud seoses sellega, kas ELi liikmesust peetakse heaks. Arvamus, et nende riik on saanud kasu ELi liikmesusest, on tugevaim nende seas, kes lõpetasid hariduse 20-aastaselt või üle selle (81 %), võrreldes nendega, kes lõpetasid hariduse 15-aastaselt või alla selle (60 %).

Sotsiaal-professionaalsete rühmade lõikes on see osakaal suurim juhtide (84 %) ja üliõpilaste (81 %) seas ning madalaim koduperenaiste hulgas (59 %). Vastajad, kellel on harva või mitte kunagi probleeme arvetega (77 %), arvavad suurema tõenäosusega, et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud, võrreldes nendega, kellel on enamasti raskusi (55 %).

Kehtib tuttav vanuseerinevus, kusjuures nooremad inimesed näevad ELi liikmeks saamisest saadavat kasu tõenäolisemalt kui vanemad inimesed (77 % 15–24-aastastest ja 68 % 55-aastastest või vanematest).

QA9 Võttes arvesse kõike, kas te ütleksite, et (meie riik) on ELi liikmeks olemisest saanud kasu või mitte? (% – EL)

Kasusaajad	Ei ole kasu saanud	Ei tea
EL 27	72	22	6
Vanus
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Haridus (Lõpp of)
15–	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Õpib ikka veel	81	12	7
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	75	20	5
Juhid	84	14	2
Muud valged kraed	76	20	4
Manuaalsed töölised	66	29	5
Maja inimesed	59	30	11
Töötud	65	26	9
Erru läinud	67	24	9
Õpilased	81	12	7
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	55	36	9
Aeg-ajalt	65	28	7
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	77	8	5

ELi panust rahu ja stabiilsuse tagamisse peetakse peamiseks kasuteguriks, mis on viimasel aastal suurenenud.

Kodanikel on kolm peamist põhjust, miks nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud: asjaolu, et EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele (36 %, + 6 protsendipunkti alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini), et EL parandab koostööd oma riigi ja teiste ELi riikide vahel (35 %, + 3 protsendipunkti) ja et EL aitab kaasa nende riigi majanduskasvule (30 %, muutusteta). Selles uuringus paluti kõigil vastajatel kaaluda ELi liikmesuse peamisi eeliseid, olenemata nende üldisest seisukohast, kas nende riik on sellest kasu saanud või mitte.

EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele ELi liikmesus parandab koostööd (MEIE RIIK) ja teiste ELi riikide vahel EL aitab kaasa majanduskasvule (MEIE RIIK) EL annab (NATIONALITY) inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse EL toob (NATIONALITY) inimestele uusi töövõimalusi ELi liikmesus parandab koostööd (MEIE RIIK) ja väljaspool ELi asuvate krahvinnade vahel EL parandab inimeste elatustaset (NATIONALITY) EL aitab (meie RIIK) kliimamuutustega võitlemisel EL panustab demokraatiasse (MEIE RIIK) EL aitab (meie RIIK) terrorismivastases võitluses (Kodakondsus) inimestel on märkimisväärne mõju ELi tasandil tehtavatele otsustele Üldiselt pooldate Euroopa Liitu (SPONTANEOUS) Muud (SPONTANEOUS) Ma ei tea Oktoober/november 2022 QA10ab Sõltumata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed arvavad (Meie RIIG) on saanud kasu ELi liikmeks olemisest? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL 27)

ELi liikmesuse järgmised kõige olulisemad eelised on see, et EL pakub inimestele uusi töövõimalusi (23 %, -1 protsendipunkti) ja et EL annab oma riigis inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse (23 %, + 3 protsendipunkti).

ELi panus majanduskasvu on ELi liikmesusest tuleneva kasuna kõige kõrgem (või ühine kõrgeim) üheksas liikmesriigis, samas kui seitsmes riigis on kõige suurem (või suurim ühine) vastus see, et see toob inimestele uusi töövõimalusi. On seitse riiki, kus ELi panus rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse on kõrgeim (või ühine kõrgeim). Seitsmes riigis on kõige suurem (või ühine kõrgeim) eelis see, et EL parandab koostööd oma riigi ja teiste liikmesriikide vahel. Poolas on ELi positiivne mõju inimeste elatustasemele kõige kõrgem.

QA10ab Sõltumata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) on saanud kasu ELi liikmeks olemisest? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (%)

EL 27	OLE	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	SEE ON	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
ELi liikmesus parandab koostööd (MEIE RIIK) ja teiste ELi riikide vahel	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EL aitab kaasa majanduskasvule (MEIE RIIK)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EL annab (NATIONALITY) inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EL toob (NATIONALITY) inimestele uusi töövõimalusi	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
ELi liikmesus parandab koostööd (MEIE RIIK) ja väljaspool ELi asuvate riikide vahel	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EL parandab inimeste elatustaset (NATIONALITY)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EL aitab (meie RIIK) kliimamuutustega võitlemisel	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EL panustab demokraatiasse (MEIE RIIK)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EL aitab (meie RIIK) terrorismivastases võitluses	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Kodakondsus) inimestel on märkimisväärne mõju ELi tasandil tehtavatele otsustele	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Ma ei tea	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

BEt analüüsida riigi tulemusi üksikasjalikumalt, on huvitav uurida peamisi eeliseid vastavalt sellele, kas vastajad arvavad, et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud või mitte.

Nende vastajate seas, kes arvavad, et nende riik on ELi liikmesusest kasu saanud, on ilmne kolm põhjust: et EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele (40 %), et ELi liikmesus parandab koostööd nende riigi ja teiste ELi riikide vahel (38 %) ning et EL aitab kaasa nende riigi majanduskasvule (35 %).

Need, kes olid varem öelnud, et nende riik ei ole sellest kasu saanud, jagavad kahte sama põhjust, kui küsiti, miks inimesed arvavad, et nende riik on liikmesusest kasu saanud, nimelt koostöö parandamine teiste ELi riikidega (27 %) ning ELi panus rahu ja julgeoleku tagamisse (26 %). Panus majanduskasvu ei ole osa nende kolmest peamisest vastusest; selle asemel on kasu, mis on ühine suuruselt kolmas, nende inimeste jaoks uued töövõimalused ja et EL annab oma riigis inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse (mõlemad 19 %).

Üksikasjalikule riigianalüüsile tuginedes leiame, et vastajad Madalmaades (48 %), Rootsis ja Saksamaal (mõlemad 47 %) mainivad kõige tõenäolisemalt ELi panust rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse, samas kui seda kasu mainitakse kõige vähem Iirimaal (19 %) ja Maltal (21 %).

ELi panust liikmesriikide koostöösse rõhutavad enam kui pooled vastanutest Rootsis (72 %), Madalmaades (65 %), Taanis (59 %) ja Soomes (57 %). Iirimaal (20 %), Rumeenias ja Poolas (mõlemas 22 %) vastanute hulgas on seda kõige vähem võimalik liikmeks saada.

ELi panust majanduskasvu peetakse oluliseks kasuks ELi liikmesusest Maltal (49 %), Iirimaal (48 %) ja Leedus (44 %). Itaalia (21 %) ja Prantsusmaa (23 %) vastajad näevad seda kõige vähem tõenäoliselt liikmesuse kasuks.

Analüüs näitab ka mõningaid suuri näitajaid muude eeliste kohta. ELi panust uutesse töövõimalustesse mainitakse 53 % Bulgaarias, 51 % Ungaris ja 43 % Slovakkias. Suur osa Kreekast (39 %) ütleb, et EL annab oma riigis inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse. Iirimaal ütleb 40 %, et ELi liikmesusest saadav kasu on see, et see parandab inimeste elatustaset.

Riigi tasandil on alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini toimunud mõned suured muutused, milles mainitakse ELi liikmesuse erinevaid eeliseid.

Enamikus riikides mainitakse ELi panust rahu säilitamisse ja julgeoleku tugevdamisse suurema tõenäosusega kui 2021. aasta novembris-detsembris. Suurimat kasvu võib täheldada Lätis (41 %, + 16 protsendipunkti), Leedus (43 %, + 15 protsendipunkti), Madalmaades (48 %, + 13 protsendipunkti) ja Eestis (38 %, + 12 protsendipunkti). Ungari on ainus riik, kus on alates 2021. aasta novembrist detsembrini toimunud langus (27 %, -3 protsendipunkti).

13 riigis on suurenenud osakaal, mis viitab ELi panusele liikmesriikide koostöösse. Suurimat kasvu täheldati Eestis (30 %, + 7 protsendipunkti), Hispaanias (30 %, + 7 protsendipunkti) ja Rootsis (72 %, + 7 protsendipunkti). Nelja liikmesriigi osakaal, kes väidavad, et ELi liikmesus tagab liikmesriikidevahelise koostöö, on vähenenud: Läti (32 %, -9 protsendipunkti), Sloveenia (29 %, -6 protsendipunkti), Kreeka (35 %, -5 protsendipunkti) ja Malta (23 %, -3 protsendipunkti).

11 riigis on alates novembrist-detsembrist 2021. aasta novembrist detsembrini suurenenud osakaal, mis ütleb, et EL aitab kaasa nende riigi majanduskasvule. Suurimat kasvu täheldati Bulgaarias (25 %, + 7 protsendipunkti) ja Kreekas (27 %, + 7 protsendipunkti). Kuues riigis, eelkõige Lätis (30 %, -11 protsendipunkti) ja Madalmaades (41 %, -8 protsendipunkti).

Teised suured muutused alates 2021. aasta novembrist kuni detsembrini on see, et Malta vastajad ütlevad suurema tõenäosusega, et inimestel on märkimisväärne mõju ELi tasandil tehtud otsustele (20 %, + 11 protsendipunkti), samas kui Läti elanikud ütlevad palju vähem, et EL toob inimestele uusi töövõimalusi (27 %, -20 protsendipunkti).

ELi liikmesus parandab koostööd (MEIE RIIK) ja teiste ELi riikide vahel EL toob (NATIONALITY) inimestele uusi töövõimalusi EL aitab kaasa majanduskasvule (MEIE RIIK) EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele EL parandab inimeste elatustaset (NATIONALITY) QA10ab Sõltumata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) on saanud kasu ELi liikmeks olemisest? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – enim nimetatud vastus riikide kaupa)

Sotsiaaldemograafilisest vaatepunktist on tulemused eri rühmade lõikes üldiselt ühesugused. Kaks kasu näitavad erinevusi haridustaseme ja finantsolukorra lõikes: parem koostöö liikmesriikide vahel ja majanduskasvust saadav kasu. Neid eeliseid mainivad tõenäolisemalt need, kes on kauem õppinud, ja need, kellel ei ole kunagi või harva raskusi arvete maksmisega. Seevastu ELi rolli terrorismivastases võitluses mainivad sagedamini vähem haritud vastajad ja need, kellel on raskusi arvete tasumisega enamasti.

QA10ab Sõltumata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) on saanud kasu ELi liikmeks olemisest? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL)

EL aitab kaasa rahu säilitamisele ja julgeoleku tugevdamisele	EL aitab kaasa majanduskasvule (meie riigis)	ELi liikmesus parandab koostööd (meie riigi) ja teiste ELi riikide vahel	ELi liikmesus parandab koostööd (meie riik) ja väljaspool ELi asuvate riikide vahel	EL annab (NATIONALITY) inimestele maailmas tugevama sõnaõiguse	EL aitab (meie riik) terrorismivastases võitluses	EL aitab (meie riigil) võidelda kliimamuutustega	EL toob (NATIONALITY) inimestele uusi töövõimalusi	Ma ei tea
EL 27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Haridus (Lõpp of)
15–	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Õpib ikka veel	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Aeg-ajalt	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Vastajatel paluti mõelda ka põhjustele, miks nende riik ei ole saanud kasu ELi liikmeks olemisest, olenemata nende enda seisukohtadest selles küsimuses. Peamised põhjused, miks inimesed arvavad, et nende riik ei ole ELi liikmesusest kasu saanud, on see, et liikmesriikide kodanikel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele (34 %, + 4 protsendipunkti alates 2021. aasta novembrist/detsembrist) ning et nende riigi jaoks olulisi küsimusi käsitletakse kõige paremini riiklikul tasandil (30 %, + 2 protsendipunkti).

Üks neljast ütleb, et riigi valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele (25 %, + 3 protsendipunkti), samas kui üks viiest ütleb, et nende riigi majandus võiks väljaspool ELi paremini toimida (20 %, + 4 protsendipunkti) ja et ELi liikmeks olemine õõnestab kontrolli oma riigi välispiiride üle (20 %, + 1 protsendipunkti).

Need vastused kajastavad üldisemat arutelu selle üle, kas poliitilisi otsuseid tuleks teha ELi või riiklikul tasandil. Aruandes „Meie Times’i peamised väljakutsed“ oli26 Peamised probleemid meie ajas, Eurobaromeetri eriuuring 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 enamus seisukohal, et erinevaid poliitikavaldkondi tuleks käsitleda võrdselt nii ELi kui ka riiklikul tasandil. Paljude poliitikavaldkondade puhul ütlesid vastajad tõenäolisemalt, et seda küsimust tuleks käsitleda ELi tasandil kui riiklikul tasandil; nende hulka kuulusid terrorismivastane võitlus, ränne ja pagulased, keskkond ja kliimamuutused, julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning energiapoliitika. Küsimused, millega kodanikud soovisid tegeleda pigem riiklikul kui ELi tasandil, olid tervishoid, tööhõive ja sotsiaalkaitse.

November/detsember 2021 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 (Kodakondsus) inimesed mõjutavad ELi tasandil tehtud otsuseid väga vähe Küsimused, mis on olulised (NATIONALITY) inimesed on kõige parem tegeleda riiklikul tasandil (Meie RIIG) valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele (Meie riik) majandus võiks teha paremini, kui väljaspool ELi ELi liikmeks olemine õõnestab kontrolli (MEIE RIIK) välispiiride üle EL alandab (NATIONALITY) peopIe elatustaset ELi liikmeks olemine muudab (MEIE RIIK) globaliseerumise negatiivsete mõjude suhtes haavatavamaks EL seab ohtu inimeste töökohad (NATIONALITY) (Meie RIIG) maailma hääl on lahjendatud ELi liikmeks olemisega ELi liikmeks olemine seab (MEIE RIIK) rohkem ohtu rahu ja julgeoleku säilitamisele (meie RIIK) ELi liikmeks olemine on demokraatiale halb (meie riik) Te olete üldiselt ELi vastu (Spontaneous) Muud (spontaansed) Ma ei tea QA11ab Olenemata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) ei ole ELi liikmeks olemisest kasu saanud? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL 27)

17 liikmesriigis on kõige levinum (või kõige levinum) põhjus, miks nende riik ei ole ELi liikmesusest kasu saanud, see, et liikmesriikide kodanikel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele. Kümnes riigis on kõige kõrgem (või suurim ühine)põhjussee, et olulisi küsimusi on kõige parem lahendada riiklikul tasandil.

Itaalias on kõige sagedamini põhjuseks see, et riigi valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele, samas kui Prantsusmaal on peamine põhjus see, et EL vähendab oma kodanike elatustaset.

QA11ab Olenemata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) ei ole ELi liikmeks olemisest kasu saanud? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (%)

EL 27	OLE	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	SEE ON	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	AT	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
(Kodakondsus) inimesed mõjutavad ELi tasandil tehtud otsuseid väga vähe	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Küsimused, mis on olulised (NATIONALITY) inimesed on kõige parem tegeleda riiklikul tasandil	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Meie RIIG) valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
(Meie riik) majandus saaks paremini toimida, kui väljaspool ELi	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
ELi liikmeks olemine õõnestab (MEIE) välispiiride kontrolli	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EL vähendab inimeste elatustaset (NATIONALITY)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
ELi liikmeks olemine muudab (MEIE RIIK) globaliseerumise negatiivsete mõjude suhtes haavatavamaks	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EL seab ohtu inimeste töökohad (NATIONALITY)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(Meie RIIG) maailma hääl on lahjendatud ELi liikmeks olemisega	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
ELi liikmeks olemine seab (MEIE RIIK) rohkem ohtu rahu ja julgeoleku säilitamisele (ÜRO RIIK)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
ELi liikmeks olemine on demokraatiale halb (meie riik)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Ei tea	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Jällegi on kasulik võrrelda põhjuseid, miks riik ei pruugi ELi liikmesusest kasu saada, nende vahel, kes usuvad, et nende riik on kasu saanud, ja nende vahel, kes usuvad, et see ei ole seda teinud.

Nende hulgas, kes arvavad, et nende riik on kasu saanud, on kolm peamist põhjust see, et liikmesriikide kodanikel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele (34 %), riikide kodanike jaoks oluliste küsimustega tegeletakse kõige paremini riiklikul tasandil (32 %) ja liikmesriikide valitsustel on väga vähe mõju ELi tasandil tehtud otsustele (26 %).

Neile, kes arvavad, et nende riik ei ole sellest kasu saanud, jagunevad peamised põhjused kahte rühma: Ühest küljest on põhjused, miks ELi otsustes puudub mõju inimestele (34 %) ja liikmesriikide valitsustele (25 %). Teises rühmas on ühine seisukoht, et EL vähendab riikide kodanike elatustaset (29 %), riigi majandus saaks paremini toimida, kui väljaspool ELi (27 %) ja liikmesriikide kodanikele oluliste küsimustega tegeletakse kõige paremini riiklikul tasandil (26 %).

Liikudes riigipõhise analüüsi juurde, näeme, et ELis tervikuna on peamine põhjus, miks inimesed arvavad, et nende riik ei ole ELi liikmesusest kasu saanud, see, et liikmesriikide kodanikel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele. Seda mainivad üle poole vastanutest Rootsis (55 %), Taanis (52 %) ja Madalmaades (51 %), kuid mitte rohkem kui veerand Portugalis (20 %) ja Prantsusmaal (25 %).

Rohkem kui pooled vastanutest Rootsis (54 %) ja Madalmaades (53 %) väidavad, et olulisi küsimusi on kõige parem lahendada riiklikul tasandil, ning seda mainib suur osa ka Soomes (45 %), Tšehhis (43 %) ja Kreekas (41 %).

Vastajad Kreekas (40 %), Küprosel (36 %), Tšehhis ja Rumeenias (mõlemas 35 %) ütlevad kõige tõenäolisemalt, et riigi valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele.

Arvamus, et nende riigi majandus võiks väljaspool ELi paremini toimida, on suhteliselt suur Rootsis (32 %), samas kui vastajad Austrias (29 %) ütlevad kõige tõenäolisemalt, et ELi liikmeks olemine kahjustab nende riigi välispiiride kontrolli.

(Kodakondsus) inimesed mõjutavad ELi tasandil tehtud otsuseid väga vähe EL vähendab inimeste elatustaset (NATIONALITY) Küsimused, mis on olulised (NATIONALITY) inimesed on kõige parem tegeleda riiklikul tasandil Valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele QA11ab Olenemata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, siis milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) ei ole ELi liikmeks olemisest kasu saanud? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – enim nimetatud vastus riikide kaupa)

Riigi tasandil on alates 2021. aasta novembrist-detsembrini toimunud mõningaid muutusi proportsioonides, milles mainitakse erinevaid põhjuseid, miks ELi liikmesus ei ole nende riigile kasulik.

13 liikmesriigis, eelkõige Küprosel (46 %, + 11 protsendipunkti) ja Hispaanias (31 %, + 10 protsendipunkti), onELi tasandil tehtud otsuseid väga vähe mõjutanud. See on vähenenud seitsmes riigis, kusjuures suurim langus toimus Lätis (45 %, -22 protsendipunkti) ja Maltal (26 %, -9 protsendipunkti).

Osakaal, mis ütleb, et olulisi küsimusi on kõige parem lahendada riiklikul tasandil, on kasvanud 15 riigis. Suurimat kasvu täheldati Horvaatias (37 %, + 10 protsendipunkti), Tšehhis (43 %, + 9 protsendipunkti) ja Ungaris (37 %, + 8 protsendipunkti). Suurimat langust võib täheldada Sloveenias (21 %, -7 protsendipunkti).

Vastajad ütlevad suurema tõenäosusega, et riigi valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele Bulgaarias (33 %, + 8 protsendipunkti), Hispaanias (28 %, + 8 protsendipunkti) ja Ungaris (32 %, + 7 protsendipunkti), samas kui Lätis on nende osakaal märkimisväärselt vähenenud (28 %, -19 protsendipunkti).

Üksikutes asjades on veel mõned suured muutused. Vastajad ütlevad suurema tõenäosusega, et ELi liikmeks olemine seab nende riigi rahu ja julgeoleku säilitamise seisukohast suuremasse ohtu Luksemburgis (16 %, + 11 protsendipunkti) ja Portugalis (19 %, + 10 protsendipunkti). Maltal on suurenenud osakaal, mis ütleb, et nende riigi majandus võiks väljaspool ELi paremini toimida (21 %, + 10 protsendipunkti). Lätis on vähenenud osakaal, mis ütleb, et ELi liikmeks olemine muudab nende riigi globaliseerumise negatiivsete mõjude suhtes haavatavamaks (11 %, -11 protsendipunkti).

Sotsiaaldemograafilises analüüsis on leiud eri rühmade lõikes väga järjepidevad.

Haridustasemete lõikes on mõned erinevused: kõrgema haridusega vastajad ütlevad suurema tõenäosusega, et liikmesriikide kodanikel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele (36 % neist, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või üle selle, ja 30 % neist, kes lahkusid 15-aastaselt) ning et nende riigi jaoks olulisi küsimusi käsitletakse kõige paremini riiklikul tasandil (34 % vs. 26 %). Lisaks ütlevad inimesed, kellel on enamasti raskusi arvete maksmisega, suurema tõenäosusega, et EL vähendab inimeste elatustaset (27 % võrreldes 15 %-ga neist, kellel ei ole kunagi või on harva raskusi).

Q11ab Isegi olenemata sellest, kas teie arvates (meie RIIK) on ELi liikmeks olemisest kasu saanud või mitte, milline järgmistest on peamine põhjus, miks inimesed (meie RIIK) ei ole ELi liikmeks olemisest kasu saanud? Kõigepealt? Ja siis? (Maksimaalselt 3 vastust) (% – EL)

ELi liikmeks olemine seab (MEIE RIIK) rohkem ohtu rahu ja julgeoleku säilitamisele (meie RIIK)	(Meie riik) majandus võiks teha paremini, kui väljaspool ELi	Küsimused, mis on olulised (NATIONALITY) inimesed on kõige parem tegeleda riiklikul tasandil	ELi liikmeks olemine õõnestab (MEIE) välispiiride kontrolli	(Kodakondsus) inimesed mõjutavad ELi tasandil tehtud otsuseid väga vähe	(Meie RIIG) valitsusel on väga väike mõju ELi tasandil tehtud otsustele	EL vähendab inimeste elatustaset (NATIONALITY)	Ma ei tea
EL 27	11	20	30	20	34	25	17	11
Haridus (Lõpp of)
15–	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Õpib ikka veel	12	20	29	20	32	23	13	13
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	12	23	29	17	31	26	27	9
Aeg-ajalt	13	20	28	21	33	26	18	10
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	10	19	32	20	35	25	15	11

V. KÜTE ÜLES: KODANIKE HUVI ELI VASTU JA JÄRGMISED EUROOPA PARLAMENDI VALIMISED

Temaraporti viimane peatükk käsitleb kodanike huvi ja osalemist Euroopa demokraatlikes protsessides. See algab kodanike seisukohtadega demokraatia kohta ELis ja nende seisukohtadega selle kohta, kas nende hääl loeb. Üldiselt on kodanikud ELis demokraatia toimimise suhtes positiivsed, kuigi valitseb ebakindlus küsimuses, kas „minu hääl loeb ELis ja minu riigis“. Seejärel keskendutakse selles peatükis kodanike huvile Euroopa poliitika vastu ning sellele, mil määral nad saavad teavet ja jälgivad poliitikat ELis.

Seejärel keskendutakse 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistele, uurides kodanike teadmisi, huvi ja hääletamise tõenäosust. On julgustav, et juba enam kui pooled ELi kodanikest ütlevad, et nad on huvitatud järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest, ja kaks kolmandikku ütlevad, et nad tõenäoliselt hääletavad.

5.1 Huvi ELi asjade vastu

Nagu eelmisest peatükist näha, peetakse demokraatiat Euroopa Parlamendi jaoks kõige olulisemaks väärtuseks. Sellega seoses on rahustav, et absoluutne enamus kodanikke on jätkuvalt rahul demokraatiaga ELis ja oma riigis, kuigi üldine rahulolu demokraatia toimimisega ELis ja riiklikul tasandil on 2022. aasta aprillist maini vähenenud. Peaaegu kuus kodanikku kümnest (54 %) ütlevad, et nad on rahul demokraatia toimimisega ELis (-5 protsendipunkti), samas kui 40 % (+ 4 protsendipunkti) ei ole rahul. Riigi tasandil on veidi alla kuue vastaja kümnest (56 %, -4 protsendipunkti) rahul sellega, kuidas demokraatia toimib riiklikul tasandil, samas kui enam kui neli kümnest (42 %, + 4 protsendipunkti) ütlevad, et nad ei ole rahul.

Kokku „rahuldatud“ – meie riik Kokku „rahuldatud“ – EL Kokku „ei ole rahul“ – meie riik „Ei ole rahul“ kokku – EL Ei tea – meie riik Ei tea – EL SD18ab Kõigepealt olete te väga rahul, üsna rahul, mitte väga rahul või üldse mitte rahul sellega, kuidas demokraatia toimib? Kuidas on lood demokraatia toimimisega ELis? (% – EL)

Nagu teistes küsimustes näha, on negatiivne nihe 2022. aasta aprillist maini pööranud tagasi viimase kuue kuu kasvu, nii et nii ELi kui ka riikliku tasandi reitingud on nüüd sarnased aasta tagasi, kui 53 % kodanikest oli ELis demokraatiaga rahul ja peaaegu kuus kümnest (57 %) olid oma riigi demokraatiaga rahul.

Enamik vastanutest (v.a neli riiki) on rahul sellega,kuidas demokraatia ELis töötab, kusjuures kõige suurem osakaal on Iirimaal, Taanis (mõlemas 78 %), Luksemburgis (76 %), Maltal (72 %) ja Portugalis (70 %). Kolmes liikmesriigis on rahulolematus enamusega: Kreeka (61 % rahulolematutest), Slovakkia ja Küpros (mõlemad 52 %). Prantsusmaal on võrdsed proportsioonid, mis on rahul ja rahulolematud (mõlemad 45 %). Maltal on väga suur osakaal, mis on „väga rahul“ (38 %), samas kui Kreeka on ainus riik, kus vähemalt üks viiest ei ole „üldse rahul“ (26 %).

Nagu teistes küsimustes näha, on negatiivne nihe 2022. aasta aprillist maini pööranud tagasi viimase kuue kuu kasvu, nii et nii ELi kui ka riikliku tasandi reitingud on nüüd sarnased aasta tagasi, kui 53 % kodanikest oli ELis demokraatiaga rahul ja peaaegu kuus kümnest (57 %) olid oma riigi demokraatiaga rahul.

Enamik vastanutest on ELis demokraatia toimimisega rahul kõigis peale neljas riigis, kusjuures kõige suurem osakaal on Iirimaal, Taanis (mõlemas 78 %), Luksemburgis (76 %), Maltal (72 %) ja Portugalis (70 %). Kolmes liikmesriigis on rahulolematus enamusega: Kreeka (61 % rahulolematutest), Slovakkia ja Küpros (mõlemad 52 %). Prantsusmaal on võrdsed proportsioonid, mis on rahul ja rahulolematud (mõlemad 45 %). Maltal on väga suur osakaal, mis on „väga rahul“ (38 %), samas kui Kreeka on ainus riik, kus vähemalt üks viiest ei ole „üldse rahul“ (26 %).

Kokku „rahuldatud“ Kokku „Ei ole rahul“ Ei tea SD18b Ja kuidas on lood demokraatia toimimisega ELis? (%)

Rahulolu demokraatia toimimisega riiklikul tasandil on ELis väga erinev. Rahulolu on valdav 17 riigis, kus rahulolu on suurim Taanis (89 %), Luksemburgis (85 %), Iirimaal (84 %), Soomes (83 %) ja Rootsis (82 %). Ülejäänud kümnes riigis on enamik rahulolematuid, suurim rahulolematus Slovakkias (68 %), Kreekas (65 %), Bulgaarias (63 %), Horvaatias (60 %) ja Küprosel (59 %). Bulgaarias (27 %), Kreekas (26 %) ja Slovakkias (20 %) ei ole vähemalt üks viiest rahul“.

Rahulolu demokraatia riikliku toimimisega on kõrgeim Euroopa põhjapoolsetes piirkondades ning kaldub olema madalam ida- ja lõunapoolsetes piirkondades.

Kaart Legend SD18a Kokkuvõttes, kas te olete väga rahul, üsna rahul, mitte väga rahul või üldse mitte rahul sellega, kuidas demokraatia toimib? (% – „Satisfied“ kokku)

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab sama mudelit rahuloluks demokraatiaga nii riiklikul kui ka ELi tasandil, kus 15–24-aastased, need, kes jäid haridusse kõige kauem, üliõpilased ja juhid ning need, kellel on vähem rahalisi raskusi, on kõige tõenäolisemalt rahul. Näiteks 60 % neist, kellel on kõige vähem rahalisi raskusi, on rahul sellega, kuidas demokraatia ELis toimib, võrreldes 32 %-ga, kellel on kõige suuremad raskused.

Sama mustrit võib näha ka nendega, kellel on positiivne kuvand EList või Euroopa Parlamendist nii riigi kui ka ELi tasandil. Näiteks 82 % vastanutest, kellel on positiivne kuvand Euroopa Parlamendist, väidavad, et nad on rahul demokraatia toimimisega ELis, samas kui 18 % vastanutest on selle negatiivse kuvandiga.

Lisaks on need, kes on rahul sellega, kuidas demokraatia toimib ühel tasandil, suurema tõenäosusega rahul sellega, kuidas see toimib teisel tasandil. Näiteks 84 %, kes on rahul sellega, kuidas demokraatia nende riigis töötab, on samuti ELi tasandil rahul, samas kui 77 % neist, kes ei ole riigi tasandil rahul, on ELi tasandil rahulolematud.

SD18 Kokkuvõttes, kas te olete väga rahul, üsna rahul, mitte väga rahul või üldse mitte rahul sellega, kuidas demokraatia toimib...? (% – EL)

Meie riik	Euroopa Liit
Kokku „rahuldatud“	Kokku „Ei ole rahul“	Kokku „rahuldatud“	Kokku „Ei ole rahul“
EL 27	56	42	54	40
Sugupoolte sugu
Mees	58	41	55	41
Naine	54	43	52	41
Vanus
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Haridus (Lõpp of)
15–	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Õpib ikka veel	63	32	65	27
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	54	44	53	43
Juhid	67	32	66	32
Muud valged kraed	57	42	59	37
Manuaalsed töölised	50	48	49	47
Maja inimesed	48	48	42	47
Töötud	45	54	46	48
Erru läinud	57	41	50	42
Õpilased	63	32	65	27
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	32	66	32	61
Aeg-ajalt	51	47	49	45
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	62	36	60	35
Rahulolu demokraatiaga ELis
Rahul	84	16	100
Ei ole rahul	22	77	100
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	74	25	82	16
Neutraalne	53	44	48	44
Negatiivne	28	71	18	78

Nende kodanike osakaal, kes nõustuvad, et nende arvamust võetakse ELis arvesse, on alates 2022. aasta aprillist kuni maini vähenenud (47 %, -6 protsendipunkti). See tähendab, et kokkulepe ei ole enam enamuse arvamus, mille tulemused on taastunud 2020. ja 2021. aastal pärast positiivset muutust (+ 10 protsendipunkti) 2021. aasta novembrist detsembrini 2022. aasta aprilli ja mai vahel. Eriarvamusel olnud osakaal on alates 2022. aasta aprillist kuni maini suurenenud ja on nüüd 49 % (+ 6 protsendipunkti).

Kokku „Agree“ Kokku „Disagree“ Ei tea D72.1 Mil määral nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb ELis (% – EL)

12 liikmesriigis on enamik vastanutest nõus, et nende hääl on ELis kuuldav, kõige rohkem Rootsis (80 %), Taanis (78 %), Maltal (71 %) ja Madalmaades (68 %). Ülejäänud 15 riigis ei ole enamik eriarvamusi, kusjuures kõige rohkem erimeelsusi esines Eestis (79 %), Küprosel (74 %) ja Kreekas (73 %).

Osakaal, mis nõustub sellega, et nende arvamust võetakse ELis arvesse, on suurenenud vaid kolmes liikmesriigis: Rootsi (80 %, + 6 protsendipunkti), Madalmaad (68 %, + 6 protsendipunkti) ja Malta (71 %, + 3 protsendipunkti). Kokkulepe on vähenenud 16 liikmesriigis: Hispaanias (38 %, -11 protsendipunkti), Prantsusmaal (41 %, -11 protsendipunkti) ja Küprosel (23 %, -10 protsendipunkti) on see vähenenud vähemalt 10 protsendipunkti võrra. Ülejäänud kaheksas riigis on leping püsinud stabiilsena.

Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 D72.1 Mil määral nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb ELis (% – kokku „nõusolek“)

Võttes arvesse ELi tasandil täheldatud langust, on nende osakaal, kes nõustuvad, et nende hääl nende riigis loeb, vähenenud viie protsendipunkti võrra 60 %-ni. Nende osakaal, kes ei ole nõus, on kasvanud nelja punkti võrra 37 %ni. Need muutused pööravad tagasi positiivse nihke 2021. aasta novembrist detsembrini 2022. aasta aprilli ja mai vahel, nii et tulemused on nüüd samad kui aasta tagasi.

Kokku „Agree“ Kokku „Disagree“ Ei tea D72.2 Mil määral nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb (MEIE RIIK) (% – EL)

18 liikmesriigis on enamik nõus, et nende hääl on nende riigis kuuldav, kusjuures vähemalt kaheksa liikmesriiki kümnest olid Rootsis (97 %), Taanis (93 %), Soomes (85 %), Madalmaades (84 %) ja Maltal (81 %). Ülejäänud üheksas riigis ei arva enamik, et nende hääl loeb, kõige rohkem Kreekas (68 %), Leedus (66 %) ja Küprosel (63 %).

Võrreldes 2022. aasta aprilli ja maiga on 16 riigi vastajatel nüüd vähem tõenäoline, et nad nõustuvad oma häälega oma riigis, kusjuures kõige rohkem vähenesid need Leedus (29 %, -11 protsendipunkti), Rumeenias (41 %, -10 protsendipunkti), Prantsusmaal (61 %, -9 protsendipunkti) ja Portugalis (56 %, -9 protsendipunkti). Kokkulepe on suurenenud neljas liikmesriigis: Bulgaaria (55 %, + 3 protsendipunkti), Läti (46 %, + 3 protsendipunkti), Soome (85 %, + 3 protsendipunkti) ja Rootsi (97 %, + 3 protsendipunkti). Ülejäänud seitsmes riigis on leping püsinud stabiilsena.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 D72.2 Mil määral nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb (MEIE RIIK) (% – EL) Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et kõige rohkem varieerub haridus ja finantsolukord. Mida kauem vastaja haridusse jäi, seda tõenäolisem on see, et nad nõustuvad, et nende häält võetakse ELis arvesse, kusjuures 20-aastaste või vanemate hariduse omandanud isikute hulgas oli 55 % kuni 35 % 15-aastaste või nooremate hariduse omandanud isikute hulgas.

Analüüs näitab, et sotsiaal- ja kutsealastes rühmades nõustuvad juhid kõige tõenäolisemalt sellega, et nende häält võetakse ELis arvesse (59 %), eriti võrreldes koduisikutega (34 %) ja töötutega (36 %).

Mida vähem rahalisi raskusi vastaja kogeb, seda tõenäolisem on see, et nad nõustuvad, et nende häält võetakse ELis arvesse. Neist, kellel on harva või mitte kunagi raskusi, on 53 % nõus, samas kui see osakaal on palju väiksem (27 %) nende hulgas, kellel on enamasti raskusi.

ELi poliitikat jälgivad vastajad on suurema tõenäosusega nõus, et nende häält võetakse ELis arvesse (57 % ja 35 % neist, kes ei järgi ELi poliitikat).

D72.1Kui suures ulatuses nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb ELis (% – EL)

Kokku „Agree“	Kokku „Disagree“
EL 27	47	49
Haridus (Lõpp of)
15–	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Õpib ikka veel	50	43
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	46	51
Juhid	59	38
Muud valged kraed	51	46
Manuaalsed töölised	44	S2
Maja inimesed	34	62
Töötud	36	58
Erru läinud	46	49
Õpilased	50	43
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	27	68
Aeg-ajalt	42	54
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	53	43
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	57	41
Ei järgne	35	59

Sotsiaaldemograafilises analüüsis nõustuvad 20-aastase või vanema hariduse omandanud vastajad suurema tõenäosusega, et nende häält võetakse arvesse oma riigis (68 %), võrreldes nendega, kes lõpetasid 15-aastase või noorema hariduse (47 %). Sotsiaal-ametialaste rühmade hulgas nõustuvad juhid kõige tõenäolisemalt (75 %), samas kui koduabilised ja töötud vastajad nõustuvad kõige vähem (mõlemad 46 %).

Mida vähem rahalisi raskusi vastaja kogeb, seda tõenäolisem on, et nad nõustuvad, et nende hääl nende riigis loeb. Neist, kellel on harva või mitte kunagi raskusi, on 68 % nõus, samal ajal kui kokkulepe on 36 % nende seas, kellel on enamasti raskusi.

ELi poliitikat jälgivad vastajad on suurema tõenäosusega nõus, et nende häält võetakse arvesse nende riigis (69 % vs 49 % neist, kes ei järgi ELi poliitikat).

Nende kahe küsimuse vahel on märkimisväärne kattuvus. Vastajad, kes nõustuvad, et nende häält võetakse ELis arvesse, nõustuvad enamasti (93 % juhtudest), et nende häält võetakse arvesse ka nende oma riigis.

D72.2 Mil määral nõustute või ei nõustu järgmiste väidetega? Minu hääl loeb (MEIE RIIK) (% – EL)

Kokku „Agree“	Kokku „Disagree“
EL 27	60	37
Haridus (Lõpp of)
15–	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Õpib ikka veel	59	35
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	57	41
Juhid	75	23
Muud valged kraed	62	37
Manuaalsed töölised	55	42
Maja inimesed	46	52
Töötud	46	49
Erru läinud	63	34
Õpilased	59	35
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	36	61
Aeg-ajalt	52	45
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	68	30
Minu hääl loeb ELis
Kokku on kokku lepitud	93	7
Kokku ei nõustu	30	69
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	69	30
Ei järgne	49	47

Koostöö ELi poliitikaga on viimase kuue kuu jooksul vähenenud, kusjuures 56 % kodanikest (10 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022) ütlevad, et nad järgivad ELi poliitikas toimuvat. Umbes üks kuuest (16 %, -5 pp) ütleb, et nad järgivad seda, mis enamasti toimub, ja 40 % (-5 pp) teevad seda aeg-ajalt. Umbes üks neljast (27 %, + 5 protsendipunkti) ütleb, et nad järgivad harva seda, mis ELi poliitikas toimub, ja 17 % (+ 5 protsendipunkti) ei tee seda kunagi või peaaegu mitte kunagi. Kuigi need leiud on alates aprillist kuni 2022. aasta maini vähenenud, järgneb see 2021. aasta novembri ja 2022. aasta aprilli ja mai vahelisele kasvule, nii et tulemused on nüüd sarnased aasta taguse ajaga.

19 liikmesriigis järgib enamik vastanutest ELi poliitikat, kusjuures suurim osakaal oli Luksemburgis (76 %), Madalmaades (69 %), Saksamaal (68 %), Rootsis ja Soomes (mõlemas 64 %). Leedus „järgivad“ ja „ei järgi“ ELi poliitikat (mõlemad 50 %), samas kui seitsmes riigis järgib ELi poliitikat vaid väike osa kodanikke. ELi poliitikale järgnevad kõige väiksemad osakaalud Bulgaarias, Sloveenias (mõlemas 40 %), Slovakkias (44 %) ja Eestis (45 %).

Enam kui veerand vastanutest Maltal (35 %), Luksemburgis (27 %) ja Saksamaal (26 %) järgivad ELi poliitikat „enamiku ajast“, samas kui Bulgaarias 6 % ning Sloveenias, Leedus ja Rumeenias 7 %.

21 ELi liikmesriigis jälgivad vastajad ELi poliitikat suurema tõenäosusega kui pool aastat tagasi ning seitsmes riigis on vähenemine suurem kui kümme protsendipunkti: Poola (52 %, -20 protsendipunkti), Bulgaaria (40 %, -18 protsendipunkti), Saksamaa (68 %, -16 pp), Eesti (45 %, -15 protsendipunkti), Hispaania (48 %, -14 protsendipunkti), Leedu (50 %, -12 protsendipunkti) ja Sloveenia (40 %, -12 protsendipunkti). Luksemburgis (76 %, + 3 protsendipunkti) ja Rumeenias (53 %, + 3 protsendipunkti) on toimunud väike kasv. Tulemused on jäänud ülejäänud neljas liikmesriigis stabiilseks.

(Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) Harva 27 (+ 5) Mitte kunagi või peaaegu mitte kunagi 17 (+ 5) Ei tea 0 (=) Suurema osa ajast 16 (-5) Aeg-ajalt 40 (-5) QA2 Mõned inimesed jälgivad Euroopa Liidu poliitikas toimuvat, olenemata sellest, kas valimised toimuvad või mitte. Teised ei ole nii huvitatud. Kas te ütleksite, et jälgite seda, mis toimub Euroopa Liidu poliitikas? (% – EL 27) Sotsiaaldemograafiline analüüs keskendub neile, kes järgivad ELi poliitikat enamasti või aeg-ajalt. See näitab, et mehed järgivad ELi poliitikat tõenäolisemalt kui naised (61 % vs 52 %). Samuti näitab see, et inimesed järgivad vanemaks saades suurema tõenäosusega ELi poliitikat, kusjuures üle 55-aastaste hulgas on nende osakaal suurenenud 42 %-lt 15–24-aastaste seas 61 %-le.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA2 Mõned inimesed jälgivad Euroopa Liidu poliitikas toimuvat, olenemata sellest, kas valimised toimuvad või mitte. Teised ei ole nii huvitatud. Kas te ütleksite, et jälgite seda, mis toimub Euroopa Liidu poliitikas? (% – kokku „Järgmine“)

Mida kauem vastaja haridusse jäi, seda tõenäolisemalt järgib ta ELi poliitikat. Nende osakaal on 68 % nende seas, kes jäid haridusse kuni 20-aastaseks saamiseni, võrreldes 45 %-ga nende seas, kes lõpetasid 15-aastased või nooremad. Samuti on suured erinevused sotsiaal- ja kutsealastes rühmades, mille osakaal ELi poliitikas ulatub 70 %-st juhtide seas 38 %-ni koduperenaiste seas.

Need, kellel on vähe rahalisi raskusi (61 %), järgivad ELi poliitikat palju tõenäolisemalt kui need, kellel on enamasti raskusi (44 %).

Vastajad, kellel on positiivne kuvand EList või Euroopa Parlamendist, jälgivad tõenäolisemalt seda, mis ELi poliitikas toimub (vastavalt 68 % ja 74 %). Kui võrrelda neid, kelle kuvand EList või Euroopa Parlamendist on neutraalne (igal juhul 47 %) ja kelle kuvand on negatiivne (46 % ELi negatiivse kuvandiga ja 49 % Euroopa Parlamendi negatiivse kuvandiga), on siiski vähe või üldse mitte erinevust ELi poliitikas järgitavas proportsioonis.

QA2 Mõned inimesed jälgivad Euroopa Liidu poliitikas toimuvat, olenemata sellest, kas valimised toimuvad või mitte. Teised ei ole nii huvitatud. Kas te ütleksite, et jälgite seda, mis toimub Euroopa Liidu poliitikas? (% – EL)

Kokku „Järgmine“	Kokku „Mitte järgige“
EL 27	56	44
Sugupoolte sugu
Mees	61	39
Naine	52	48
Vanus
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Haridus (Lõpp of)
15–	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Õpib ikka veel	48	52
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	66	34
Juhid	70	30
Muud valged kraed	60	40
Manuaalsed töölised	49	51
Maja inimesed	38	62
Töötud	44	55
Erru läinud	61	39
Õpilased	48	52
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	44	56
Aeg-ajalt	53	47
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	61	39
Pilt Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	68	32
Neutraalne	47	53
Kokku „negatiivsed“	46	54
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	74	26
Neutraalne	47	53
Negatiivne	49	51

Kaks kolmandikku kodanikest arutab Euroopa poliitikat vähemalt aeg-ajalt sõprade või sugulastega. Veidi üle poole ütleb, et nad arutavad aeg-ajalt Euroopa poliitilisi küsimusi sõprade ja sugulastega (52 %, -1 pp alates aprillist 2022), samas kui 15 % (-3 protsendipunkti) ütlevad, et nad arutavad sageli Euroopa poliitilisi küsimusi. Umbes kolmandik (33 %, + 4 protsendipunkti) ei aruta selliseid küsimusi kunagi.

Pikaajaline suundumus näitab, kui suur osa arutab sageli Euroopa poliitilisi küsimusi sõprade või sugulastega, on püsinud suhteliselt kõrgel tasemel. Selliste küsimuste aeg-ajalt arutanud osakaal on alates 2020. aastast püsinud suhteliselt stabiilsena.

(Okt/november 2022 – aprill/mai 2022) Mitte kunagi 33 (+ 4) Ei tea 0 (=) Sageli 15 (-3) Aeg-ajalt 52 (-1) D71.2 Kui te lähete kokku sõprade või sugulastega, kas te räägite sageli, aeg-ajalt või mitte kunagi...? Euroopa poliitilised küsimused (% – EL 27) 25 riigis ütlevad vastajad kõige sagedamini, et nad arutavad aeg-ajalt Euroopa poliitilisi küsimusi, kusjuures suurim osakaal oli Ungaris (69 %), Slovakkias (65 %) ja Saksamaal (62 %). Hispaanias (56 %) ja Prantsusmaal (54 %) vastajad ütlevad kõige sagedamini, et nad ei aruta kunagi Euroopa poliitilisi küsimusi.

Seitsmes riigis ütleb vähemalt üks viiest, et nad arutavad Euroopa poliitilisi küsimusi sageli sõprade ja sugulastega, kusjuures suurim osakaal on Maltal (30 %), Madalmaades (27 %) ja Kreekas (25 %). Seevastu 7 % Sloveenias ja 9 % Portugalis ütlevad sama.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 D71.2 Kui te lähete kokku sõprade või sugulastega, kas te räägite sageli, aeg-ajalt või mitte kunagi...? Euroopa poliitilised küsimused (% – Korduma kippuvad)

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et need, kes jätkasid haridust kuni 20-aastaseks saamiseni või üle selle (21 %), füüsilisest isikust ettevõtjatest vastanutest (23 %) ja juhtidest (22 %), räägivad kõige tõenäolisemalt Euroopa poliitilistest küsimustest sõprade ja sugulastega. Need, kes ei räägi kunagi Euroopa poliitilistest küsimustest, on kõige tõenäolisemalt 15–24-aastased (44 %), haridustee lõpetanud 15-aastased või nooremad (48 %), koduabilised (50 %), töötud (48 %) ja need, kes kogevad kõige rohkem rahalisi raskusi (44 %).

D71.2 Kui te lähete kokku sõprade või sugulastega, kas te räägite sageli, aeg-ajalt või mitte kunagi...? Euroopa poliitilised küsimused (% – EL 27)

Sageli	Aeg-ajalt	Mitte kunagi
EL 27	15	52	33
Vanus
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Haridus (Lõpp of)
15–	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Õpib ikka veel	14	46	40
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	23	54	23
Juhid	22	58	20
Muud valged kraed	15	60	25
Manuaalsed töölised	12	52	35
Maja inimesed	8	41	50
Töötud	11	40	48
Erru läinud	14	50	35
Õpilased	14	46	40
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	14	42	44
Aeg-ajalt	13	54	33
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	16	53	31

Enne selle alajao tulemuste uurimist väärib märkimist, et teised hiljutised uuringud on näidanud, et Euroopa Parlament ja teised Euroopa institutsioonid on väga teadlikud. Näiteks Eurobaromeetri standarduuringus ütleb umbes üheksa kodanikku kümnest, et nad on kuulnud Euroopa Parlamendist ja see on aja jooksul olnud järjepidev27 Eurobaromeetri standarduuring 97, 2022. aasta suvi .

Selles uuringus ütleb rohkem kui kuus ELi kodanikku kümnest (64 %, + 1 protsendipunkti alates novembrist kuni detsembrini 2021), et nad on hiljuti lugenud, näinud või kuulnud midagi Euroopa Parlamendi kohta, kas internetist, televisioonist või raadiost.

(Okt/november 2022 – november/detsember 2021) Ei 36 (-1) Ei tea 0 (=) Jah 64 (+ 1) QA1 Kas olete hiljuti lugenud ajakirjandusest, näinud internetis või televisioonis või kuulnud raadiost midagi Euroopa Parlamendi kohta? (% – EL 27) ELis on mõned erinevused: kaheksas liikmesriigis väidab vähemalt kolm neljandikku vastanutest, et nad on hiljuti lugenud, näinud või kuulnud midagi Euroopa Parlamendi kohta, mida juhtis Luksemburg (80 %), Eesti, Soome, Slovakkia ja Leedu (kõik 79 %). See kehtib aga vähem kui poolte vastanute kohta Prantsusmaal (37 %) ja Taanis (49 %).

Kuigi alates 2021. aasta novembrist detsembrini on ELi tasandil toimunud vähe muutusi, on riigi tasandil toimunud mõned olulised muutused. Suurt kasvu võib täheldada Ungaris (77 %, + 16 protsendipunkti), Luksemburgis (80 %, + 15 protsendipunkti), Küprosel (65 %, + 14 protsendipunkti) ja Bulgaarias (53 %, + 10 protsendipunkti). Samuti on toimunud mõningane suur vähenemine Maltal (67 %, -10 protsendipunkti) ja Poolas (62 %, -10 protsendipunkti). Kokku on 12 riiki alates novembrist-detsembrist 2021. aasta novembrist detsembrini suurenenud, samas kui viies riigis on langus.

November/detsember 2021 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – november/detsember 2021 QA1 Kas olete hiljuti lugenud ajakirjandusest, näinud internetis või televisioonis või kuulnud raadiost midagi Euroopa Parlamendi kohta? (% – jah)

Sotsiaaldemograafilised leiud näitavad, et mehed on tõenäolisemalt kui naised ütlevad, et nad on hiljuti lugenud, näinud või kuulnud midagi Euroopa Parlamendi kohta (68 % võrreldes 59 %-ga), samas kui nende osakaal vanusega suureneb 49 %-lt 15–24-aastaste seas 67 %-le 40–54-aastaste ja 55-aastaste seas. Rohkem kõrgelt haritud inimesed on tõenäolisem, et nad on lugenud, näinud või kuulnud midagi hiljuti (71 % neist, kes lõpetasid oma hariduse 20-aastaselt või vanemad). See osakaal on suurem ka nende hulgas, kellel on harva või mitte kunagi raskusi arvete maksmisega (67 %), juhtide (73 %) ja füüsilisest isikust ettevõtjate (71 %) seas.

Vastajad, kellel on Euroopa Parlamendist positiivne kuvand (78 %), ütlevad tõenäolisemalt, et on midagi hiljuti lugenud, näinud või kuulnud kui need, kellel on negatiivne kuvand (59 %) või neutraalne pilt (56 %). See viitab sellele, et inimeste kuvandi ja Euroopa Parlamendi kohta loetava, nähtava või kuuldava pildi vahel on seos, kuigi ei ole selge, kuidas need kaks tegurit omavahel suhtlevad – st kas teabe saamine toob kaasa tugevama või positiivsema kuvandi või kas inimesed, kellel on tugevam pilt, otsivad tõenäolisemalt teavet.

QA1 Kas olete hiljuti lugenud ajakirjandusest, näinud internetis või televisioonis või kuulnud raadiost midagi Euroopa Parlamendi kohta? (% – EL)

Jah	Ei
EL 27	64	36
Sugupoolte sugu
Mees	68	32
Naine	59	41
Vanus
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Haridus (Lõpp of)
15–	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Õpib ikka veel	52	48
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	71	29
Juhid	73	27
Muud valged kraed	66	34
Manuaalsed töölised	60	40
Maja inimesed	53	47
Töötud	52	48
Erru läinud	67	33
Õpilased	52	48
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	54	46
Aeg-ajalt	60	40
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	67	33
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	78	22
Neutraalne	56	44
Negatiivne	59	41

5.2. Euroopa Parlamendi valimised

Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise tähtsus on alates 2022. aasta aprillist kuni maini vähenenud, kusjuures vähem kui pooled kodanikest (46 %) peavad hääletamist väga tähtsaks (-13 protsendipunkti). Umbes neli kümnest (39 %, + 8 protsendipunkti) ütlevad, et neil valimistel hääletamine on keskmise tähtsusega, samas kui 14 % (+ 5 protsendipunkti) ütleb, et see on nende jaoks vähetähtis.

Pikemaajaliste suundumuste analüüs näitab, et praegused näitajad on kooskõlas viimaste Euroopa Parlamendi valimiste tulemustega. Samal ajal (umbes 18 kuud enne valimisi) pidas 42 % häältest 2017. aasta septembris-oktoobris suurt tähtsust, tõustes 2018. aasta aprillis 49 %-ni (aasta enne viimaseid valimisi). See näitab, et praegune tulemus (46 % suure tähtsusega) on kooskõlas varasemate tulemustega ja et 2022. aasta aprillist maini (59 %) oli see näitaja tavaliselt kõrge.

Oktoober/november 2022 Aprill/mai 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 Kokku „suure tähtsusega“ (8–10) „Keskmise tähtsusega“ kokku (4–7) Kokku „madala tähtsusega“ (1–3) Ei tea QA22a Palun öelge, kui oluline või mitte on teil isiklikult hääletada Euroopa Parlamendi valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kui 1 tähendab, et hääletamine on midagi, mis ei ole teie jaoks üldse oluline, ja 10 tähendab, et hääletamine on midagi, mida peate oluliseks või teie kui kodaniku põhikohustus. Ülejäänud numbrid näitavad midagi nende kahe positsiooni vahel. (% – EL 27) 15 liikmesriigispidas enamik vastanutest Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisel suurt isiklikku tähtsust, kusjuures suurim osakaal oli Taanis (71 %), Rootsis (68 %), Iirimaal ja Madalmaades (mõlemas 63 %). Ülejäänud 12 liikmesriigis on enamus seisukohal, et Euroopa Parlamendi valimistel hääletamine on keskmise tähtsusega. Vastajad ütlevad seda kõige tõenäolisemalt Slovakkias (51 %), Rumeenias (49 %), Itaalias ja Horvaatias (mõlemad 47 %).

Kokku „suure tähtsusega“ (8–10) „Keskmise tähtsusega“ kokku (4–7) Kokku „madala tähtsusega“ (1–3) Ei tea QA22a Palun öelge, kui oluline või mitte on teil isiklikult hääletada Euroopa Parlamendi valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kui 1 tähendab, et hääletamine on midagi, mis ei ole teie jaoks üldse oluline, ja 10 tähendab, et hääletamine on midagi, mida peate oluliseks või teie kui kodaniku põhikohustus. Ülejäänud numbrid näitavad midagi nende kahe positsiooni vahel. (%) Üheksas riigis pidas vähemalt iga viies vastaja Euroopa Parlamendi valimistel hääletamist vähetähtsaks, kusjuures kõige suurem osakaal oli Tšehhis (31 %), Eestis (29 %) ja Küprosel (25 %).

Nende vastajate osakaal kogu ELis, kes ütlevad, et hääletamine Euroopa Parlamendi valimistel on nende jaoks oluline, on alates 2021. aasta aprillist kuni maini vähenenud 13 protsendipunkti võrra. See on vähenenud ka kõigis riikides, välja arvatud Austrias, Rootsis ja Madalmaades, kus see on püsinud stabiilsena. Tegelikult on 17 riigis langus olnud vähemalt kümme protsendipunkti, kusjuures suurim langus toimus Sloveenias (36 %, -27 protsendipunkti), Maltal (43 %, -25 protsendipunkti) ja Prantsusmaal (40 %, -61 protsendipunkti).

Nende muutustetulemusena on keskmine (mitte suur) tähtsus muutunud domineerivaks arvamuseks 11 riigis.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA22a Palun öelge, kui oluline või mitte on teil isiklikult hääletada Euroopa Parlamendi valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kui 1 tähendab, et hääletamine on midagi, mis ei ole teie jaoks üldse oluline, ja 10 tähendab, et hääletamine on midagi, mida peate oluliseks või teie kui kodaniku põhikohustus. Ülejäänud numbrid näitavad midagi nende kahe positsiooni vahel. (% – kokku „suure tähtsusega“)

Kaks kolmandikku (67 %) vastanutest leiab, et nende jaoks on väga oluline hääletada riiklikel valimistel (-5 protsendipunkti alates aprillist kuni maini 2022). Veerand (25 %, + 3 protsendipunkti) ütleb, et see on nende jaoks keskmise tähtsusega, samas kui 7 % (+ 2 protsendipunkti) ütleb, et see on vähetähtis.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 Kokku „suure tähtsusega“ (8–10) „Keskmise tähtsusega“ kokku (4–7) Kokku „madala tähtsusega“ (1–3) Ei tea QA22b Ja kui oluline või mitte on teil riiklikel valimistel hääletada? (% – EL 27)

Enamik igas riigis vastanutest ütleb, et hääletamine riiklikel valimistel on nende jaoks väga oluline, kuigi nende osakaal varieerub 95 %-st Rootsis, 91 %-st Taanis ja 87 %-st Madalmaades 49 %-ni Belgias ning 50 %-st nii Bulgaarias kui ka Rumeenias. On üheksa riiki, kus vähemalt üks kümnest ütleb, et neil valimistel hääletamine on nende jaoks vähetähtis, seda juhivad Küpros, Belgia (mõlemad 13 %), Bulgaaria, Eesti ja Prantsusmaa (kõik 12 %).

Igas riigis peavad vastajad riiklikel valimistel hääletamist suurema tõenäosusega tähtsaks kui ELi valimistel, kuid erinevused on väga erinevad. Kõige väiksemad erinevused on Rumeenias (riiklik 50 %, EL 41 %), Belgias (riiklik 49 %, EL 38 %), Ungaris (riiklik 65 %, EL 52 %), Iirimaal (77 %, EL 63 %) ja Luksemburgis (riik 68 %, EL 54 %). Suurimad erinevused on Tšehhis (riiklik 64 %, EL 28 %), Slovakkias (riiklik 58 %, EL 26 %), Lätis (70 %, EL 39 %) ja Soomes (riiklik 81 %, EL 50 %).

Võrreldes 2022. aasta aprilli ja maiga peavad vastajad nüüd suurema tõenäosusega hääletamist riiklikel valimistel Lätis (70 %, + 8 protsendipunkti), Madalmaades (87 %, + 4 protsendipunkti), Kreekas (74 %, + 3 protsendipunkti) ja Austrias (68 %, + 3 protsendipunkti). Osakaal on vähenenud 17 riigis, eelkõige Maltas (64 %, -17 protsendipunkti), Bulgaarias (50 %, -13 protsendipunkti), Sloveenias (66 %, -13 protsendipunkti) ja Belgias (49 %, -12 protsendipunkti). Tulemused on püsinud stabiilsena kuues riigis.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA22b Ja kui oluline või mitte on teil riiklikel valimistel hääletada? (% – kokku „Kõrge’Importance“)

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab, et vanemad vastajad, kõrgeima haridustasemega vastajad, juhid ja need, kellel on kõige vähem rahalisi raskusi, omistavad kõige tõenäolisemalt suurt tähtsust ELi ja riiklikel valimistel hääletamisele, kusjuures suurimad erinevused on seotud haridustaseme ja finantsolukorraga. Näiteks 52 % neist, kellel on kõige vähem rahalisi raskusi, peab Euroopa Parlamendi valimistel hääletamist väga tähtsaks, võrreldes 30 %-ga, kellel on kõige suuremad rahalised raskused.

EList või Euroopa Parlamendistpositiivse kuvandi saamine on seotud hääletamise suure tähtsusega. Näiteks need, kellel on EList positiivne kuvand, hindavad suurema tõenäosusega hääletamist mõlemas valimisliigis nende jaoks väga oluliseks. Lisaks peavad need, kes on ELis oma häälega nõus, Euroopa Parlamendi valimistel hääletamist suurema tõenäosusega tähtsaks kui need, kes ei usu, et nende hääl loeb (64 % vs 30 %).

QA22 Palun öelge, kui oluline või mitte on teil isiklikult hääletada Euroopa Parlamendi valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kui 1 tähendab, et hääletamine on midagi, mis ei ole teie jaoks üldse oluline, ja 10 tähendab, et hääletamine on midagi, mida peate oluliseks või teie kui kodaniku põhikohustus. Ülejäänud numbrid näitavad midagi nende kahe positsiooni vahel. (%)

Euroopa Parlamendi valimised	Rahvuslikud valimised
Suur tähtsus kokku (8–10)	Keskmine olulisus kokku (4–7)	Kokku „madala tähtsusega“ (1–3)	Suur tähtsus kokku (8–10)	Keskmine olulisus kokku (4–7)	„Vähese tähtsusega“ kokku (1–3)
EL 27	46	39	14	67	25	7
Sugupoolte sugu
Mees	46	39	15	68	25	7
Naine	46	40	13	67	26	6
Vanus
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Haridus (Lõpp of)
15–	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Õpib ikka veel	47	40	11	64	27	7
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	53	34	13	73	21	6
Juhid	59	34	7	81	16	2
Muud valged kraed	48	40	11	68	26	5
Manuaalsed töölised	39	44	17	58	33	9
Maja inimesed	33	46	19	53	35	11
Töötud	32	42	26	52	31	16
Erru läinud	49	36	15	72	21	6
Õpilased	47	40	11	64	27	7
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	30	42	27	50	33	16
Aeg-ajalt	40	45	14	58	34	7
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	52	35	12	74	20	6
Fotograaf Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	64	31	5	80	16	3
Neutraalne	33	50	16	56	35	8
Kokku „negatiivsed“	26	38	35	51	31	18
Minu hääl loeb ELis
Kokku on kokku lepitud	64	33	3	79	19	1
Kokku ei nõustu	30	45	24	56	31	12
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	67	29	4	82	16	1
Neutraalne	36	48	15	61	32	6
Negatiivne	31	37	32	56	29	15

Veidi üle poole ELi kodanikest (54 %) ütleb, et nad on huvitatud järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest, mis toimuvad 2024. aasta mais. See hõlmab 14 %, kes ütlevad, et nad on „väga huvitatud“ ja 40 %, kes on „mõnikord huvitatud“. Rohkem kui neli kümnest (45 %) ütlevad, et nad ei ole väga või üldse mitte huvitatud.

Need leiud on väga sarnased nendega, mida täheldati 2017. aasta sügisel (EB88.1), st samaväärsel ajal enne viimaseid Euroopa Parlamendi valimisi 2019. aastal.

(Okt/november 2022 – september/oktoober 2017) Ei ole väga huvitatud 30 (+ 4) Üldse mitte huvitatud 15 (-2) Ei tea 1 (-1) Väga huvitatud 14 (-3) Mõningast huvi 40 (+ 2) QA21 Järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad 2024. aasta mais. Kui huvitatud või mitte arvate, et olete valimistest huvitatud? (% – EL 27)

Järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest huvitatud proportsioonid on liikmesriigiti väga erinevad. Rohkem kui kuus vastajat kümnest väidavad, et nad on huvitatud Maltast (71 %), Iirimaalt, Madalmaadest (mõlemad 66 %), Luksemburgist, Rootsist (mõlemad 64 %) ja Saksamaalt (61 %). Teises äärmuses on vähem kui neli vastajat kümnest huvitatud Tšehhist, Slovakkiast (mõlemad 27 %), Eestist (37 %) ja Prantsusmaalt (39 %).

Võrreldes tulemusi 2017. aasta sügisel täheldatutega, on huvi järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste vastu suurenenud kümnes liikmesriigis, eelkõige Kreekas (56 %, + 14 protsendipunkti), Horvaatias (56 %, + 9 protsendipunkti) ja Portugalis (49 %, + 9 protsendipunkti). Intress on vähenenud kümnes riigis, kusjuures suurim langus on toimunud Soomes (53 %, -14 protsendipunkti), Eestis (37 %, -13 protsendipunkti) ja Madalmaades (66 %, -13 protsendipunkti). Tulemused on ülejäänud seitsmes liikmesriigis stabiilsed.

September/oktoober 2017 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – september/oktoober 2017 QA21 Järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad 2024. aasta mais. Kui huvitatud või mitte arvate, et olete valimistest huvitatud? (% – intresside kogusumma)

Sotsiaaldemograafiline analüüs näitab suuri erinevusi haridustaseme ja finantsraskuste lõikes. Huvi järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste vastu ulatub 63 %-st nende seas, kes lahkusid haridusest 20-aastaselt või kauem, kuni 43 %-ni nende seas, kes lahkusid haridusest 15-aastaselt.

Rohkem kui pooled (57 %) neist, kellel on kõige vähem rahalisi raskusi, ütlevad, et nad on huvitatud järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest, võrreldes 36 %-ga, kellel on kõige suuremad rahalised raskused. Juhid (68 %) on tõenäoliselt huvitatud teistest sotsiaal-ametialastest kategooriatest.

Nooremad vastajad on järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest veidi vähem huvitatud kui vanemad vastajad (48 % 15–24aastastest ja 53–55 % vanemas vanuserühmas).

Huvi järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste vastu on suurem nende vastajate seas, kelle kuvand Euroopa Parlamendis on positiivne (79 % võrreldes 33 %-ga neist, kelle kuvand on negatiivne), nende hulgas, kes nõustuvad oma häälega ELis (72 % vs. 37 %, kes ei nõustu) ja nende seas, kes järgivad Euroopa poliitikat (70 % vs 32 %, kes seda ei tee). Seitse kümnest (71 %) neist, kes hääletasid viimastel Euroopa Parlamendi valimistel, ütlevad, et nad on huvitatud järgmistest, võrreldes 26 %ga neist, kes ei hääletanud eelmisel korral.

QA21 Järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad 2024. aasta mais. Kui huvitatud või mitte arvate, et olete valimistest huvitatud? (% – EL)

Kokku „Huvitud“	Kokku „Mitte huvitatud“
EL 27	54	45
Vanus
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Haridus (Lõpp of)
15–	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Õpib ikka veel	53	45
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	61	39
Juhid	68	32
Muud valged kraed	57	42
Manuaalsed töölised	47	52
Maja inimesed	41	58
Töötud	42	57
Erru läinud	54	45
Õpilased	53	45
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	36	63
Aeg-ajalt	51	48
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	57	42
Fotograaf Euroopa Liidust
Kokku „positiivne“	73	26
Neutraalne	41	58
Kokku „negatiivsed“	27	72
Minu hääl loeb ELis
Kokku on kokku lepitud	72	27
Kokku ei nõustu	37	62
Hääletati viimastel Euroopa Parlamendi valimistel
Jah	71	28
Ei	26	73
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	79	20
Neutraalne	44	55
Negatiivne	33	67
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	70	30
Ei järgne	32	66

Vastajatelt küsiti, millal nad arvasid, et järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad nende riigis. Iga neljas kodanik (25 %) andis õige vastuse 2024. aasta mais, samas kui neli kümnest (41 %) vastasid valele küsimusele, andes kõige sagedamini vale kuu 2024. aastal (13 %) või täpsustades kuupäeva 2023. aastal (11 %). Üks kolmest vastajast (34 %) ütles, et nad ei tea.

Sel aastal/hiljem sel aastal/aastas 2022 1 Ei tea 34 Muu/muu kuupäev 10 Kolme aasta pärast/aastaks 2025 6 Järgmine aasta/aasta 2023/mis tahes kuu 2023. aastal 11 Mais 2024 25 Kahe aasta/aasta 2024/mis tahes kuu jooksul 2024. aastal, välja arvatud mais 13 (Okt/november 2022) QA20 Teie arvates, millal toimuvad siin järgmised Euroopa Parlamendi valimised (Meie RIIK)? (% – EL 27) Nende vastajate osakaal, kes suudavad õigesti kindlaks teha järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ajakava, on liikmesriigiti väga erinev. Vastajad teavad kõige tõenäolisemalt õiget vastust Maltal (51 %), Ungaris (42 %), Luksemburgis ja Belgias (mõlemad 39 %). Kõige madalamad õiget vastust andvad osakaalud on Prantsusmaal (9 %), Portugalis (12 %), Hispaanias (13 %) ja Kreekas (15 %).

Suur osa vastanutest andis vale vastuse Rootsis (59 %), Kreekas (57 %), Horvaatias ja Madalmaades (mõlemad 56 %), samas kui vastajad ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad ei tea Portugalis (62 %) ja Prantsusmaal (57 %).

„Korrektne vastus“ kokku Kokku „Ebaõige vastus“ Ei tea QA20 Teie arvates, millal toimuvad siin järgmised Euroopa Parlamendi valimised (Meie RIIK)? (%)

Sotsiaaldemograafilises analüüsis tuvastavad mehed veidi tõenäolisemalt kui naised järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ajakava (27 % vs. 23 %). Vastajad vanuses 25–39 (29 %) ja 40–54 (27 %) annavad suurema tõenäosusega õige vastuse kui need, kes on vanuses 15–24 (21 %) või 55+ (22 %).

Need, kes on lõpetanud 20-aastase või vanema hariduse (29 %), teavad tõenäolisemalt järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ajastust kui need, kes lahkusid 16–19-aastaselt (25 %) või 15-aastaselt või enne seda (17 %).

Valgekraede töötajad (32 %), juhid (31 %) ja füüsilisest isikust ettevõtjad (30 %) annavad suurema tõenäosusega õige vastuse, eriti võrreldes koduabilistega (13 %).

Teadmised järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ajakava kohta on suuremad vastajate seas, kes hääletasid viimastel Euroopa Parlamendi valimistel (31 % võrreldes 16 % nendega, kes ei hääletanud), samuti nende seas, kes kavatsevad hääletada järgmistel valimistel (29 % võrreldes 12 % nendega, kes ei kavatse hääletada). Õiged teadmised on suuremad ka nende seas, kellel on positiivne kuvand Euroopa Parlamendist (32 % võrreldes 22 % neutraalse kuvandiga ja 19 % negatiivse kuvandiga) ning nende seas, kes järgivad Euroopa poliitikat (31 % vs. 16 %, kes seda ei tee).

QA20 Teie arvates, millal toimuvad siin järgmised Euroopa Parlamendi valimised (Meie RIIK)? (% – EL)

„Korrektne vastus“ kokku	Kokku „Ebaõige vastus“	Ei tea
EL 27	25	41	34
Sugupoolte sugu
Mees	27	42	31
Naine	23	40	37
Vanus
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Haridus (Lõpp of)
15–	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Õpib ikka veel	22	38	40
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	30	42	28
Juhid	31	41	28
Muud valged kraed	32	42	26
Manuaalsed töölised	26	44	30
Maja inimesed	13	41	46
Töötud	17	37	46
Erru läinud	20	41	39
Õpilased	22	38	40
Hääletati viimastel Euroopa Parlamendi valimistel
Jah	31	42	27
Ei	16	42	42
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	32	43	25
Neutraalne	22	40	38
Negatiivne	19	45	36
Tõenäosus hääletada järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel
Tõenäoliselt	29	43	28
Ei ole tõenäoline	12	37	51
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	31	44	25
Ei järgne	16	38	46

Tõenäosus hääletada järgmistel Euroopa Parlamendi valimistel on alates 2022. aasta aprillist-mai veidi vähenenud, kusjuures 67 % (-4 protsendipunkti) kodanikest ütlevad, et nad hääletavad sellistel valimistel tõenäoliselt järgmisel nädalal. Veidi vähem kui üks viiest (18 %, + 4 pp) ütleb, et nad ei hääleta tõenäoliselt, samas kui 14 % (+ 1 pp) on neutral28 Vastused anti skaalal 1–10, st kümnepunktilisel skaalal, kus „1“ tähendab „ei ole tõenäoline“ ja „10“ tähendab „väga tõenäoline“ ning tulemused rühmitati järgmiselt: tõenäoliselt (7–10), neutraalne (5–6), ei ole tõenäoline (1–4). . See väike langus tuleneb suurest kasvust 2021. aasta novembrist detsembrini (58 %) kuni 2022. aasta aprilli ja maini (71 %).

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 Kokku „Likely“ (7–10) Kokku „Neutral“ (5–6) Kokku „Ei ole tõenäoline“ (1–4) Ei saa hääletada (spontaanne) Parem mitte vastata (spontaanne) Ei tea QA28 Kui järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad järgmisel nädalal, siis kui tõenäoline on, et hääletate nendel valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kus „1“ tähendab „ei ole üldse tõenäoline“ ja „10“ tähendab „väga tõenäoline“. (% – EL 27) Enamik vastajatest igas liikmesriigis ütleb, et nad hääletaksid tõenäoliselt Euroopa Parlamendi valimistel, kui need toimuksid järgmisel nädalal, kuigi nende osakaal varieerub 85 %-st Rootsis, 83 %-st Madalmaades ja 82 %-st Taanis, 49 %-ni Eestis, 51 %-ni Küprosel ja 52 %-st Slovakkias.

Suurim osa vastanutest, kes ütlevad, et nad tõenäoliselt ei hääleta, on Küprosel (32 %), Tšehhis, Eestis (mõlemas 31 %) ja Prantsusmaal (30 %).

Kolmes riigis on suurenenud osakaal, mis ütleb, et nad hääletaksid tõenäoliselt Euroopa Parlamendi valimistel, kui need toimuksid järgmisel nädalal: Kreeka (75 %, + 6 protsendipunkti), Austria (68 %, + 4 protsendipunkti) ja Läti (66 %, + 4 protsendipunkti). Osakaal on vähenenud 19 liikmesriigis: Sloveenias (56 %, -14 protsendipunkti), Eestis (49 %, -12 protsendipunkti), Küprosel (51 %, -12 protsendipunkti) ja Prantsusmaal (57 %, -11 protsendipunkti) on see osakaal vähenenud rohkem kui 10 protsendipunkti võrra. Tulemused on jäänud ülejäänud viies riigis stabiilseks.

Aprill/mai 2022 Oktoober/november 2022 Evolutsioon oktoober/november 2022 – aprill/mai 2022 QA28 Kui järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad järgmisel nädalal, siis kui tõenäoline on, et hääletate nendel valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kus „1“ tähendab „ei ole üldse tõenäoline“ ja „10“ tähendab „väga tõenäoline“. (% – kogu tõenäoline)

Sotsiaaldemograafilise analüüsi peamised erinevused on vanus, haridustase ja finantsolukord. 15–24-aastased inimesed ütlevad vähem tõenäoliselt, et nad hääletavad Euroopa Parlamendi valimistel (55 %), samas kui üle 55-aastased inimesed ütlevad kõige tõenäolisemalt, et nad hääletavad (70 %). Need, kes on lõpetanud 20-aastase või vanema hariduse (78 %), ütlevad palju tõenäolisemalt, et nad hääletavad kui need, kes on lõpetanud hariduse nooremas eas, ja eriti need, kes on lõpetanud 15-aastased või nooremad (58 %).

Analüüs näitab ka, et mida vähem rahalisi raskusi vastaja kogeb, seda tõenäolisem on, et nad hääletavad. 73 %, kellel on kõige vähem raskusi, ütlevad, et nad tõenäoliselt hääletavad, võrreldes 48 % -ga, kellel on kõige raskem. Juhid (80 %) ütlevad suurema tõenäosusega, et nad hääletavad kui teised sotsiaal-okupatsioonirühmad, eelkõige kodutöötajad (54 %) ja töötud vastajad (55 %).

Vastajad, kes räägivad Euroopa poliitilistest küsimustest sageli (83 %), hääletavad suurema tõenäosusega, kui järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad järgmisel nädalal, kui need, kes räägivad sellest vahetevahel (73 %) või mitte kunagi (48 %). Vastajad, kes järgivad Euroopa poliitikat, ütlevad samuti tõenäolisemalt, et nad hääletavad kui need, kes seda ei tee (80 % vs. 50 %). Lisaks ütlevad kodanikud, kes arvavad, et nende hääl ELis loeb (84 %), suurema tõenäosusega, et nad hääletavad, kui need, kes arvavad, et see ei loe (51 %).

Euroopa Parlamendi maine on samuti mõjukas: positiivse pildiga inimesed ütlevad tõenäolisemalt, et nad hääletavad kui need, kellel on negatiivne pilt (86 % vs. 50 %).

QA28 Kui järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad järgmisel nädalal, siis kui tõenäoline on, et hääletate nendel valimistel? Palun kasutage skaalat 1–10, kus „1“ tähendab „ei ole üldse tõenäoline“ ja „10“ tähendab „väga tõenäoline“. (% – EL)

Kokku „Ei ole tõenäoline“ (1–4)	Kokku „Neutral“ (5–6)	Kokku „Likely“ (7–10)
EL 27	18	14	67
Vanus
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Haridus (Lõpp of)
15–	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Õpib ikka veel	18	14	59
Ühiskondlik-professionaalne kategooria
Füüsilisest isikust ettevõtjad	16	10	74
Juhid	9	11	80
Muud valged kraed	15	14	71
Manuaalsed töölised	22	18	60
Maja inimesed	28	17	54
Töötud	31	14	55
Erru läinud	19	11	69
Õpilased	18	14	59
Raskused arvete maksmisel
Suurema osa ajast	34	17	48
Aeg-ajalt	20	18	60
Peaaegu mitte kunagi/mitte kunagi	15	11	73
Räägime Euroopa poliitilistest küsimustest
Sageli	9	8	83
Aeg-ajalt	13	14	73
Mitte kunagi	32	17	48
Minu hääl loeb ELis
Kokku on kokku lepitud	6	10	84
Kokku ei nõustu	30	18	51
Euroopa Parlamendi pilt
Positiivne	5	8	86
Neutraalne	21	18	59
Negatiivne	35	15	50
Jälgi Euroopa poliitikat
Järgige	9	11	80
Ei järgne	30	18	50

JÄRELDUSED

Praeguse 2022. aasta sügise Eurobaromeetri uuringu tulemused näitavad, et elukalliduse tõus on Euroopa kodanike jaoks suur mure ja paljud on juba näinud oma elatustaseme langust.

Koos kasvava elukallidusega on eurooplased mures ka vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse, kliimamuutuste ja sõja leviku pärast Ukrainas teistesse riikidesse. Ainult kolmandik kodanikest on veendunud, et Ukraina sõja ja selle tagajärgede tõttu jätkub elu muutumatuna.

Nendest muredest ja probleemidest hoolimata kiidetakse laialdaselt heaks ELi toetus Ukrainale ja tema seni võetud konkreetsed meetmed. Enamik on rahul ELi liikmesriikide vahelise koostööga sõja tagajärgedega tegelemisel.

Üldiselt on kodanikel EList jätkuvalt positiivne kuvand. Rohkem kui kuus eurooplast kümnest peavad ELi liikmesust heaks, kaks kolmandikku ütleb, et nende riigi kuulumine Euroopa Liitu on oluline, ja enamik neist on ELi tuleviku suhtes optimistlikud. ELi panust rahu ja stabiilsuse tagamisse peetakse peamiseks kasuteguriks, mis on viimasel aastal suurenenud.

Samuti on säilitatud Euroopa Parlamendi positiivne kuvand, kusjuures kaks korda rohkematel kodanikel on positiivne arvamus kui negatiivse kuvandi omamine. Samuti on laialt levinud toetus sellele, et Euroopa Parlamendil oleks olulisem roll. Eelkõige soovivad kodanikud, et Euroopa Parlament kaitseks jätkuvalt selliseid väärtusi nagu demokraatia, inimõigused ning sõna- ja mõttevabadus. Eurooplased peavad Euroopa Parlamendi poliitilisi prioriteete vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastaseks võitluseks, rahvaterviseks, kliimamuutuste vastaseks võitluseks ning majanduse toetamiseks ja uute töökohtade loomiseks.

2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistele lähenedes on oluline jälgida üldsuse suhtumist osalemisesse ja osalemisesse. Huvi 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimiste vastu ja nendega seotus on julgustavad ning need on samaväärsed nendega, mida täheldati samal ajal enne 2019. aasta valimisi. Kuigi vaid veerand kodanikest saab öelda õigesti, kui järgmised Euroopa Parlamendi valimised toimuvad, ütlevad üle poole, et nad on huvitatud järgmistest Euroopa Parlamendi valimistest ja umbes kaks kolmandikku ütlesid, et nad hääletavad tõenäoliselt, kui Euroopa Parlamendi valimised toimuvad järgmisel nädalal.

TEHNILISED KIRJELDUSED

Ajavahemikus 12. oktoobrist kuni 7. novembrini 2022 viis Kantar Public Euroopa Parlamendi, teabevahetuse peadirektoraadi avaliku arvamuse järelevalve üksuse ja Euroopa Komisjoni kommunikatsiooni peadirektoraadi kommunikatsiooni peadirektoraadi „Meedia järelevalve ja Eurobaromeetri üksuse“ taotlusel läbi Eurobaromeetri uuringu laine 98.1

Laine 98.1 hõlmab Euroopa Liidu liikmesriikide vastavate riikide elanikkonda, kes elavad kõigis 27 liikmesriigis ning on 15-aastased ja vanemad.

Kõikides riikides ja territooriumidel kasutatav valimi põhistruktuur on mitmeastmeline, juhuslik (tõenäosus) üks. Igas riigis stratifitseeritakse valim esmalt NUTSi piirkondade kaupa ja igas piirkonnas linnalisuse (DEGURBA) alusel. Igas kihis valitud valimipunktide arv kajastab kihikogumit 15+. Teises etapis moodustati valikupunktid tõenäosusega, mis on proportsionaalne nende 0+ populatsiooni suurusega igas kihis.

Valimid hõlmavad seega kogu nende riikide territooriumi, mida on uuritud vastavalt EUROSTATi NUTS II (või samaväärsele) standardile ning vastavate rahvuste elanike jaotumisele suurlinna-, linna- ja maapiirkondade kaupa.

Igas valitud proovivõtukohas moodustati juhuslik koordinaat ja geokodeerimisvahend, mida kasutatakse koordinaadile lähima aadressi kindlakstegemiseks. See aadress oli juhusliku jalutuskäigu lähteaadress. Täiendavad aadressid (iga üheksas aadress) valiti algsest aadressist standardsete „juhuslike marsruutide“ protseduuride abil. Igas leibkonnas valiti vastaja juhuslikult. Juhusliku valiku lähenemisviis sõltus leibkonna suurusest. Näiteks leibkondade puhul, kus on kaks 15+ liiget, kasutati skripti kas informaatori (läbivaataja küsimustikule vastanud isik) või leibkonna teise nõuetele vastava liikme valimiseks. Kolme 15+ liikmega leibkondade puhul kasutati skripti, et valida kas informaator (1/3 ajast) või kaks teist leibkonnas olevat liiget (2/3 ajast). Kui valiti veel kaks liiget, paluti intervjueerijal küsida kas noorimat või vanemat. Skript määrab valiku juhuslikult kõige nooremale või vanemale võrdse tõenäosusega. See protsess jätkub nelja 15+ leibkonnaliikme puhul, kes küsivad juhuslikult noorimaid, noorimaid ja vanemaid. Viie 15+ liikmega leibkondade puhul pöördume tagasi viimase sünnipäeva reegli juurde. Kui leibkonnas ei olnud kontakti kellegagi või kui valitud vastaja ei olnud kättesaadav (hõivatud), vaatas intervjueerija sama leibkonna uuesti läbi kuni kolm korda (kokku neli kontaktkatset). Intervjueerijad ei osuta kunagi sellele, et uuring viiakse eelnevalt läbi Euroopa Parlamendi või Euroopa Komisjoni nimel; taotluse korral võivad nad selle teabe esitada pärast uuringu lõpuleviimist.

Värbamisetapp oli Soomes ja Rootsis veidi erinev. Nendes riikides valiti aadresside või rahvastikuregistri aadresside valim igas valimispunktis (Soomes ei valita kõiki valimipunkte, kuid mõnes riigis eeldatakse vastusemäärade paranemist). Aadresside valik tehti juhuslikult. Seejärel võeti kodumajapidamistega ühendust telefoni teel ja nad värvati uuringusse. Madalmaades kasutatakse kaheastmelist RDD valimit (mobiil- ja lauatelefoninumbrid), kuna puudub terviklik rahvastikuregister koos telefoninumbritega. Mõlema kaadri numbrite valimine toimub juhuslikult, kusjuures iga number saab võrdse valiku tõenäosuse. Erinevalt Rootsist ja Soomest ei ole valim klasterdatud.

RIIGID	INSTITUTES	N INTERVJUUD	FlELDWORK DATES	RAHVAARV 15+	EL 27 OSAKAAL
OLE	Belgia	Mobieli keskuse turu-uuringud	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bulgaaria	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Tšehhi	VARRE/MÄRK	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
DK	Taani	Mantle Taani (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Saksamaa	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Eesti	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Iirimaa	B ja A uuringud	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
EL	Kreeka	Kantar Kreeka	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Hispaania	TNS Investigacion de Mercados y Arvamus	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Prantsusmaa	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Horvaatia	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Itaalia	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Retk Küproselt	Cymar turu-uuringud	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Läti	Kantar TNS Läti	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Leedu	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
LU	Luksemburg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
HU	Ungari	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Madalmaad	Kantar Holland	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
AT	Austria	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Poola	Teaduskollektiiv	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugal	Marktest – Turundus, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
RO	Rumeenia	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Sloveenia	Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SK	Slovakkia	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Soome	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Rootsi	Mantle Sweden (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
EL 27 KOKKU	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Tuleb märkida, et käesolevas tabelis esitatud koguprotsent võib ümardamise tõttu ületada 100 %.

Intervjueerimise režiim riigi kohta

Intervjuud viidi läbi näost-näkku intervjuude kaudu, kas füüsiliselt inimeste kodudes või video kaugsuhtluse kaudu vastavas riigikeeles, kus toimus video kaugsuhtlemine („intervjuu veebis näost näkku“ või CAVI, arvutipõhine videointervjuu viidi läbi ainult Tšehhis ja Taanis.)Iga riigi puhul võrreldakse vastavat valimit ja universumit (st riigi kogu elanikkonda). Kaalu kasutatakse, et sobitada universumile reageeriv valim soost vanuse, piirkonna ja linnastumise astme järgi. Euroopa hinnangute (st ELi keskmise) puhul kohandatakse iga riigi osakaalu, kaaludes neid üles või alla, et kajastada nende 15+ elanikkonna osakaalu EL 15+ elanikkonnast.

Ravivastuse määrad

Vastuste määrade arvutamiseks jagatakse täielike intervjuude koguarv kõigi külastatud aadresside arvuga, välja arvatud aadressid, mis ei ole toetuskõlblikud, kuid hõlmavad ka neid aadresse, mille toetuskõlblikkus ei ole teada. EUROBAROMETERi uuringu laine 98.1 puhul on Kantar Publici arvutatud EL 27 riikide vastuste määrad järgmised:

Veamarginaalid

Lugejatele tuletatakse meelde, et uuringu tulemused on hinnangud, mille täpsus, kui kõik on võrdne, põhineb valimi suurusel ja täheldatud protsendil. Umbes 1000-st intervjuust koosnevate proovide puhul varieeruvad tegelikud protsendimäärad järgmiste usalduspiiride piires:

Valimi moodustamisest tulenevad statistilised varud
(95 % usaldusnivooga)
erinevad valimi suurused on ridades	erinevad vaatlustulemused on esitatud veergudes.
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Ülemaailmne polükriis esitab kodanikele mitu sügavat väljakutset. Euroopa Parlamendi 2022. aasta sügisene Eurobaromeetri uuring kirjeldab neid selgelt ja näitab, et elukalliduse kriis avaldab igapäevaelule olulist mõju. Kuid hoolimata nendest muredest on toetus ELile endiselt suur. Kogu Euroopa Liidus kutsuvad kodanikud Euroopa Parlamenti üles kaitsma demokraatiat, kaitsma inimõigusi ja mõttevabadust. Samuti soovivad nad, et see seaks esikohale vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse, „rahvatervis“, „kliimamuutuste vastane tegevus“ ja „majanduse toetamine“.

KANTAR PUBLIC viis uuringu läbi kõigis 27 ELi liikmesriigis 12. oktoobrist kuni 7. novembrini 2022. 26 431 intervjuud viidi läbi peamiselt näost näkku ja täiendati vajaduse korral videorežiimiga, kusjuures ELi tulemusi kaaluti vastavalt iga riigi elanikkonna suurusele.

Täieliku küsitluse kohta lisateabe saamiseks skaneerige QR-kood:

AVALIKU ARVAMUSE SEIREÜKSUSE AVALDAMINE

TEABEVAHETUSE PEADIREKTORAAT

EUROOPA PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALOOGI NUMBER: QA-CE-22–009-EN-N

ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

DOI: 10.2861/732690

© Euroopa Liit, 2022