EFTERÅRET 2022 | EB 98.1

GD COMM | ENHEDEN FOR OVERVÅGNING AF DEN OFFENTLIGE MENING

EUROPA-PARLAMENTET

EUROBAROMETER

PARLEMETER 2022

IMPRESSUM

Betænkningen er udarbejdet for Europa-Parlamentet af Kantar

ANSVARLIG

Philipp SCHULMEISTER, kontorchef

BIDRAGENDE FORFATTERE

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (projektleder), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

PRODUKTION

Katarzyna Oniszk

GRAFISK DESIGN

Hoteller i nærheden af Aleksandra BUDNIK

Manuskript afsluttet i december 2022

Bruxelles, © Den Europæiske Union, 2022

OM UDGIVEREN

Dette dokument blev offentliggjort af enheden for overvågning af den offentlige mening i Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Kommunikation (GD COMM).

Hvis du vil kontakte enheden for overvågning af den offentlige mening, bedes du skrive til: dgcommpom@europarl.europa.eu

SPROGLIG UDGAVE

Original: EN

ANSVARSFRASKRIVELSE

Dette dokument er udarbejdet for og henvender sig primært til medlemmerne og personalet i Europa-Parlamentet for at bistå dem i deres parlamentariske arbejde. Indholdet af dokumentet henhører udelukkende under ophavsmandens eller forfatternes ansvar, og eventuelle udtalelser, der udtrykkes heri, bør ikke anses for at repræsentere Parlamentets officielle holdning.

Dokument udarbejdet af Pierre Dieumegard for Europa-demokrati-Esperanto Formålet med dette "foreløbige" dokument er at gøre det muligt for flere mennesker i Den Europæiske Union at få kendskab til dokumenter, der er udarbejdet af Den Europæiske Union (og finansieres af deres skatter). Idette tilfælde er folk udelukket fra debatten. Dette dokument "Parlemeter" var kun på engelsk i en pdf-fil. Fra denne oprindelige fil lavede vi en odt-fil, udarbejdet af Libre Office-software, til maskinoversættelse til andre sprog. Resultaterne er nu tilgængelige på alle officielle sprog. Det er ønskeligt, at EU-administrationen overtager oversættelsen af vigtige dokumenter. "Vigtige dokumenter" er ikke kun love og bestemmelser, men også de vigtige oplysninger, der er nødvendige for at træffe informerede beslutninger sammen. For at diskutere vores fælles fremtid sammen, og for at muliggøre pålidelige oversættelser, ville det internationale sprog esperanto være meget nyttigt på grund af dets enkelhed, regelmæssighed og nøjagtighed. Kontakt os: Kontakto (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Indholdsfortegnelse

TI VIGTIGE TAKE AWAYS	4

RESUMÉ	6

KONTEKST	10

METODE	16

I. UDFORDRINGER FOR DE EUROPÆISKE BORGERE	18

1.1 Borgernes aktuelle bekymringer	18

1.2 Attituder til fremtiden	27

II. STIGENDE LEVEOMKOSTNINGER	39

2.1 EU-husholdningernes finansielle situation	40

2.2 Fremtidens perspektiv	50

2.3 Tilfredshed med de nuværende nationale og europæiske foranstaltninger	56

III. STØTTE TIL UKRAINE	60

3.1 Borgernes godkendelse af EU's holdning og tiltag til støtte for Ukraine	60

3.2 Tilfredshed med medlemsstaternes samarbejde	72

3.3 Lidt tillid til, at livet vil fortsætte uændret	75

IV. EU OG EUROPA-PARLAMENTET I BORGERNES ØJNE	82

4.1 Europa-Parlamentets rolle og opfattelse	82

4.2 Opfattelse af EU	102

V. OPVARMNING: BORGERNES INTERESSE I EU OG DET NÆSTE VALG TIL EUROPA-PARLAMENTET	124

5.1 Interesse for EU-anliggender	124

5.2. Valg til Europa-Parlamentet	142

KONKLUSIONER	158

TEKNISKE SPECIFIKATIONER	159

TI VIGTIGE TAKE AWAYS

1. POLYKRISE-STEMNING.

De stigende leveomkostninger er i øjeblikket den mest presserende bekymring for 93 % af europæerne; fattigdom og social udstødelse følger (82 %). Både den potentielle spredning af krigen i Ukraine til andre lande og klimakrisen er fortsat førende bekymringer for 81 % af EU's borgere.

2. FRED SOM EUROPAS KERNE (OG GRUNDLÆGGELSE).

Mere end 70 år efter Schuman-erklæringen er fred tilbage som den største fordel ved EU-medlemskab. 36 % af europæerne siger, at EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden er de vigtigste fordele ved EU-medlemskab, en stigning på seks procentpoint siden efteråret 2021. Europæerne mener også, at EU fremmer et bedre samarbejde mellem medlemsstaterne (35 %) og bidrager til økonomisk vækst (30 %).

3. SAMMEN STÅR VI.

De europæiske borgere fortsætter med at støtte Ukraine. 74 % godkender EU's støtte efter Ruslands invasion generelt, og 73 % går ind for de konkrete foranstaltninger, der er truffet, såsom sanktioner mod den russiske regering samt finansiel, militær og humanitær støtte til Ukraine.

4. DEMOKRATI ER NØGLEN.

At forsvare demokratiet er fortsat den vigtigste værdi (36 %) EU-borgerne ønsker, at Europa-Parlamentet skal stå op for. Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (29 %) samt ytringsfrihed og tankefrihed (28 %) følger. En anden værdi, der får stigende omtale over tid, er solidaritet mellem EU's medlemsstater og regioner.

5. FORANDRINGENS VINDE, MEN VI ER BEDRE SAMMEN.

To ud af tre europæere (65 %) mener, at deres liv vil ændre sig som følge af krigen i Ukraine. Ikke desto mindre er flertallet optimistisk med hensyn til EU's fremtid (57 %) og udtrykker tilfredshed med samarbejdet mellem EU's medlemsstater under hele konflikten indtil videre (58 %).

6. KRISER TAGER DERES VEJAFGIFT.

Næsten halvdelen af den adspurgte EU-befolkning (46 %) hævder, at den personlige levestandard allerede er blevet negativt påvirket som følge af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og leveomkostningerne. To ud af fem (39 %) forventer at blive berørt i løbet af det næste år, mens 45 % af de europæiske husstande siger, at de allerede har problemer med at leve med deres nuværende indkomst.

7. BEKÆMPELSE AF FATTIGDOM FØRST.

Med stigende inflation og leveomkostninger ønsker borgerne, at Europa-Parlamentet fokuserer på bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (37 %). Folkesundhed er fortsat relevant for mange borgere (34 %), og det samme gælder den fortsatte indsats mod klimaændringer (31 %). Støtte til økonomien og skabelse af nye job (31 %) står også højt på listen.

8. EU ER EN DEL AF LØSNINGEN.

De seneste kriser styrker borgernes støtte til Den Europæiske Union: 62 % ser EU-medlemskab som en "god ting" — blandt de højeste resultater siden 2007. To tredjedele (66 %) anser deres lands EU-medlemskab for vigtigt, og 72 % mener, at deres land har nydt godt af det.

9. EU'S OMDØMME UNDER PRES.

Ikke desto mindre forventer borgerne, at EU fremlægger løsninger for at afbøde de forværrede virkninger af de kriser, vi står over for. Den høje støtte til Unionen som sådan fortsætter, men bygger på de erfaringer, der er indhøstet i de seneste år, og som EU vil finde løsninger på med succes. Faldet på fem procentpoint siden foråret 2022 (52 % til 47 %) af de borgere, der har et positivt image af EU, kan ses som en advarsel om, at EU faktisk snart vil skulle levere resultater.

10. VALG TIL EUROPA-PARLAMENTET I HORISONTEN.

Et flertal (54 %) udtrykker interesse for valget til Europa-Parlamentet i 2024, mens 45 % siger, at de ikke gør det. Hvis der skulle afholdes valg til Europa-Parlamentet i næste uge, ville 67 % sandsynligvis stemme (med en score fra 7 til 10 på en 10-pointskala).

RESUMÉ

Den globale polykrise giver borgerne mange, dybe udfordringer. Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022 præciserer dem klart og viser den betydelige indvirkning, som krisens omkostninger har på dagligdagen. På trods af disse bekymringer er støtten til EU dog fortsat høj. I hele EU opfordrer borgerne Europa-Parlamentet til at forsvare demokratiet, beskytte menneskerettighederne og tankefriheden. De ønsker også, at den prioriterer bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, "folkesundhed", "indsats mod klimaændringer" og "støtte til økonomien".

STIGENDE OMKOSTNINGER VED AT LYVE SOM EN KERNEBEKYMRING

Blandt de mange spørgsmål er de stigende leveomkostninger i øjeblikket den mest presserende for næsten alle respondenter (93 %) i denne undersøgelse på tværs af alle aldersgrupper, køn, uddannelsesmæssig og socio-professionel baggrund. Det er også det mest presserende spørgsmål i alle EU's medlemsstater, bortset fra et, Sverige.

Uanset indvirkningen på ens personlige levestandard nævner europæerne "de stigende leveomkostninger" som deres største bekymring. Selv dem, der (næsten) ikke har problemer med at betale regninger, er bekymrede over problemet (91 %), sammenlignet med 96 % af dem, der beskæftiger sig med vanskeligheder det meste af tiden.

Dette problem berører alle medlemsstater med en andel af bekymrede borgere på over 90 % i alle lande undtagen Østrig (89 %), Slovenien (88 %), Rumænien (82 %), Nederlandene (81 %), Danmark (77 %) og Sverige (74 %).

I høj grad i tråd med denne konstatering er fattigdom og social udstødelse, som også er højt i europæernes bevidsthed (82 %). For dem, der siger, at deres personlige levestandard allerede er faldet, er fattigdom og social udstødelse den næststørste bekymring.

(90 %). Den er særlig udbredt i Cypern (94 %) og de medlemsstater, der var hårdest ramt af krisen i euroområdet, heriblandt Grækenland (97 %), Portugal (95 %), Spanien (93 %) og Italien (92 %).

"Udbredelsen af krigen i Ukraine til andre lande" er den tredje hyppigst udtrykte bekymring (81 %). Respondenterne i Malta (93 %), Portugal (91 %), Polen (91 %) og Litauen (90 %) er blandt de mest bekymrede. Denne frygt er især udbredt blandt kvinder og ældre generationer. Endelig er klimaændringer fortsat et førende problem for 81 % af EU's borgere, men — betydeligt — ikke kun blandt yngre respondenter. Faktisk mener 81 % af de 55 år og derover, at det er bekymrende for dem og deres nærmeste, selv om de er mindre tilbøjelige til at betragte det som en hovedprioritet for Europa-Parlamentet end yngre europæere. Bekymringsniveauet ligger på mellem 44 % i Estland og 93 % i Malta.

LEVESTANDARDEN ER ALREDY STÆRKT PÅVIRKET

Når man ser på borgernes finansielle situation, viser undersøgelsen, at konsekvenserne af polykrisen, herunder krigen i Ukraine, covid-19-pandemien og den stigende inflation, mærkes i stigende grad. Næsten halvdelen af EU-borgerne (46 %) siger, at deres "levestandard allerede er blevet reduceret", mens yderligere 39 % forventer en virkning i løbet af det næste år, og kun 14 % forventer ingen ændringer overhovedet.

Levestandarden for borgere med lavere uddannelsesniveauer er allerede blevet påvirket betydeligt (56 % sammenlignet med 34 % af dem, der stadig studerer).

Det er vigtigt at bemærke, at andelen af borgere, der allerede er berørt, varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat: Den er lavest i Sverige (24 %) og Finland (27 %) og højeste i Cypern (70 %), Grækenland (66 %), Malta (65 %) og Frankrig (62 %). Men selv i de nordiske lande, hvor den nuværende effekt er begrænset, føler flertal enten allerede et fald i levestandarden eller forventer, at det vil ske i den nærmeste fremtid. 45 % af de europæiske husstande hævder, at de allerede har problemer, mens 54 % siger, at de stadig lever komfortabelt. Igen er der store forskelle mellem landene, idet andelen af personer, der støder på vanskeligheder, er meget lavere i lande som Sverige (13 %), Danmark (13 %), Finland (16 %), Nederlandene (16 %) og Luxembourg (19 %) i modsætning til andre lande som Grækenland (79 %) og Bulgarien (75 %). En anden sigende indikator for voksende økonomiske begrænsninger er stigningen i andelen af borgere, der står over for betalingsvanskeligheder "det meste af tiden" eller "nogle gange", en stigning på ni procentpoint (30 % til 39 %) siden efteråret 2021 og + 6 procentpoint siden foråret 2022.

Når man ser på de foranstaltninger, der er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger, er hver tredje europæer tilfreds med de foranstaltninger, der er truffet både på den nationale regering og på EU-plan. Tilfredsheden ligger på mellem 66 % i Malta og 15 % i Estland for nationale foranstaltninger og mellem 55 % i Irland og 13 % i Estland for EU-foranstaltninger.

GODKENDELSEN AF EU'S STØTTE TIL UKRAINE FORBLIVER STABIL OG HØJ

En vigtig undersøgelsesindsigt er den vedvarende robuste opbakning fra de europæiske borgere til Ukraine: 74 % af respondenterne støtter EU's støtte efter Ruslands invasion generelt, og 73 % godkender de konkrete "aktioner, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine", såsom sanktioner mod den russiske regering samt finansiel, militær og humanitær støtte til Ukraine. I alle medlemsstater er andelen af personer, der godkender EU's støtte, højere end dem, der udtrykker misbilligelse, med de højeste niveauer i Sverige (97 %), Finland (95 %), Nederlandene (93 %), Portugal (92 %) og Danmark (92 %).

Ser man på potentielle sammenhænge mellem offentlig støtte til Ukraine og individuelle økonomiske situationer, opstår der en række interessante indsigter: borgere i medlemsstater med et højere BNP pr. indbygger er mere tilbøjelige til at godkende EU-støtte til Ukraine. På den anden side — og måske endnu mere overbevisende i betragtning af, hvor størstedelen af de europæiske borgere personligt står på dette spørgsmål — er godkendelsen af EU's støtte til Ukraine fortsat høj uanset den nationale inflation og arbejdsløshedsniveauet. Selv et flertal af EU-borgere, der har økonomiske vanskeligheder, støtter EU's stilling i Ukraine: 70 % af dem, hvis levestandard er faldet, godkender (sammenlignet med 79 % af dem, hvis indkomst endnu ikke er faldet, og 73 % uden ændringer/stigninger). Støtten er også ret stabil uanset aldersgruppe, køn og politisk tilhørsforhold.

Medlemsstaternes bestræbelser på at koordinere reaktionerne på konsekvenserne af invasionen værdsættes i vid udstrækning. 58 % af EU's borgere er tilfredse med samarbejdet mellem landene, mens 37 % ikke er det. Godkendelsen er særlig høj i Irland (84 %), Portugal (83 %), Danmark (83 %), Sverige (81 %) og Finland (80 %). Respondenterne i Grækenland (34 %), Cypern (40 %) og Slovakiet (41 %) er blandt de mindst tilfredse. Af dem, der er tilfredse med medlemsstaternes samarbejde med henblik på at tackle konsekvenserne af krigen i Ukraine, ønsker 68 %, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle, mens de, der har et positivt billede af EU og Europa-Parlamentet, også er mere tilfredse med medlemsstaternes samarbejdsniveauer.

I betragtning af de dystre økonomiske udsigter i Europa og den største bekymring over de stigende leveomkostninger føler borgerne forståeligt nok, at "tingene ikke går i den rigtige retning", hverken i deres respektive lande (62 %) eller i EU (51 %). De fleste europæere (65 %) er heller ikke overbeviste om, at deres liv vil fortsætte, som de er. Især i lande med mindre BNP pr. indbygger er borgerne mere tilbøjelige til at føle, at deres liv kan ændre sig. I Grækenland er det f.eks. kun 10 %, der er overbevist om, at deres liv vil forblive det samme, mens halvdelen af respondenterne i Irland har tillid til dette. Borgere, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, udtrykker generelt mindre tillid til en stabil fremtid: kun 21 % er sikre, sammenlignet med 35 % blandt dem, der (næsten) aldrig møder dem. De førstnævnte er også mere tilbøjelige til at føle, at tingene går i den forkerte retning i deres liv personligt og er mindre optimistiske med hensyn til EU's fremtid som helhed. Men selv dem, der lever komfortabelt, tror for det meste, at deres liv kan ændre sig (59 %). På trods af dette er et flertal af europæerne (57 %) fortsat optimistiske med hensyn til EU's fremtid. De mest optimistiske udsigter udtrykkes af irske (84 %) og danske (81 %) respondenter. Dette er især tilfældet blandt unge europæere.

OPFATTELSEN AF EU OG EUROPA-PARLAMENTET ER GENERELT FORTSAT POSITIV

Opfattelsen af EU er positiv blandt 47 % af europæerne, neutral for 38 % og negativ for 14 %. Efter at have opnået rekordstore resultater i foråret 2022-undersøgelsen er EU's positive image gået tilbage til niveauet i 2020 og 2021. I de fleste medlemsstater har et flertal et positivt billede af EU, med få undtagelser, hvor en neutral holdning er fremherskende. Et negativt billede af EU er mindretalssynet i alle europæiske lande. Der kan drages lignende konklusioner med hensyn til EP's image. Den er blevet støt forbedret i de seneste år, navnlig siden covid-19-pandemiens udbrud, og toppede i foråret 2022-undersøgelsen med 39 %. Fra efteråret 2022 er Europa-Parlamentets positive image tilbage på 36 % i 2020 og 2021. Resultatet er højest i Malta (62 %), Irland (58 %) og Sverige (53 %) og laveste i Grækenland (27 %), Estland (27 %), Slovenien (26 %) og Frankrig (22 %), hvor "neutral" er det mest nævnte svar. Et flertal af europæerne ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (55 %, -3 procentpoint i forhold til foråret 2022 og efteråret 2021). Dette er det mest populære svar i 23 medlemsstater med de største andele i Cypern (87 %), Grækenland (75 %) og Spanien (75 %). Europæere, der generelt er mere positive over for EU og Europa-Parlamentet, ønsker også, at Parlamentet spiller en stærkere rolle, som det er tilfældet for borgere, der stemte ved tidligere europæiske, nationale eller lokale valg.

Endnu mere relevant i den nuværende geopolitiske kontekst er opfattelsen af, at EU-medlemskabet er en "god ting", fortsat højt (62 %, -3 procentpoint) og fortsat at forblive på sit højeste niveau siden 2007. De fleste borgere i alle lande undtagen Grækenland og Slovakiet — hvor en mere neutral opfattelse er fremherskende — ser deres landsnærvær af EU som en "god ting". De højeste procentsatser er i Luxembourg (90 %) og Irland (83 %), mens Litauen (+ 17 procentpoint), Malta (+ 17 procentpoint), Finland (+ 6 procentpoint) og Slovakiet (+ 5 procentpoint) ser de største stigninger i forhold til efteråret 2021.

Ud over opfattelsen af, at EU-medlemskab er en "god ting", betragter to tredjedele af europæerne (66 %) også deres lands EU-medlemskab som "vigtigt". En meget stor andel af europæerne (72 %) ville også sige, at deres land har nydt godt af at være medlem af EU. Denne indikator har ikke ændret sig siden efteråret 2021, hvilket understøtter tegn på generel modstandsdygtighed i EU's befolkning. Dette er også flertallets opfattelse i alle medlemsstater med en andel på over 90 % i Malta (95 %), Irland (92 %), Litauen (91 %) og Luxembourg (91 %). Dette resultat har været forholdsvis stabilt i de fleste lande med de største stigninger i Malta (+ 6 procentpoint), Finland (+ 6 procentpoint) og Sverige (+ 4 procentpoint). Yngre respondenter, almindelige vælgere og borgere, der mener, at det er vigtigt at stemme, er mere tilbøjelige til at sige, at deres land har nydt godt af at være medlem af EU.

En anden vigtig indsigt i den nuværende situation er, at respondenterne yder EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden (36 %) som hovedårsagen til, at deres land har nydt godt af EU-medlemskab. Resultaterne for denne indikator er steget med 6 point siden oktober/november 2021, hvilket er det største blandt de poster, der stilles i dette spørgsmål. De største stigninger er i Letland (+ 16 procentpoint), Litauen (+ 15 procentpoint), Nederlandene (+ 13 procentpoint), Estland (+ 12 procentpoint), Malta (+ 11 procentpoint) og Polen (+ 11 procentpoint). Dette indikerer den virkning, som den russiske krig mod Ukraine kan have. Andre årsager, der skiller sig ud, omfatter bl.a. samarbejde mellem EU-landene (35 %, + 3 procentpoint) og EU's bidrag til det pågældende lands økonomiske vækst (30 %, =). Interessant nok viser sidstnævnte de største stigninger i lande, hvor respondenterne indberetter de største finansielle vanskeligheder, f.eks. i Bulgarien (+ 7 procentpoint), Grækenland (+ 7 procentpoint), Cypern (+ 5 procentpoint) eller Slovakiet (+ 5 procentpoint), hvilket tyder på en yderligere styrkelse af argumentet om, at borgerne ser EU som en del af løsningen, når de står over for voksende vanskeligheder.

Hvad angår de værdier, som europæerne ønsker, at Europa-Parlamentet skal forsvare, demokrati (36 %, -2 procentpoint siden foråret 2022), udgør beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (29 %, + 2 procentpoint) og ytringsfrihed og tankefrihed (28 %, + 1 procentpoint) de tre øverste på EU-plan. Disse værdier er konsekvent blevet nævnt mest siden efteråret 2021, hvilket understreger det stærke budskab, som borgerne sender om deres forventninger til Europa-Parlamentet. Demokrati som en værdi, der kræver beskyttelse, vil sandsynligvis blive nævnt af europæere, der "har et positivt image" af EU og Europa-Parlamentet, og ønsker, at sidstnævntes rolle bliver vigtigere. Dette segment tænker positivt på EU-medlemskab og er af den opfattelse, at det er vigtigt at stemme ved valg til Europa-Parlamentet.

De politiske prioriteter, som Europa-Parlamentet har givet udtryk for, vidner også om den overordnede politiske kontekst: Igen, efter foråret 2022, kommer kampen mod fattigdom og social udstødelse oven på 37 % (-1 procentpoint siden foråret 2022), efterfulgt af "folkesundhed" (34 %, -1 procentpoint), indsats mod klimaændringer (31 %, =) og støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser (31 %, + 1 procentpoint). Bekæmpelse af fattigdom er en højere prioritet for respondenter med et lavere uddannelsesniveau, og som beskæftiger sig med større økonomiske vanskeligheder. Bekæmpelsen af klimaændringer er, som det fremgår af tidligere undersøgelser, stadig mere sandsynligt, at det er en prioritet for yngre respondenter og studerende. Folkesundhed (42-34 %) samt migration og asyl (23 % til 11 %) er begge blevet mindre vigtige nu i forhold til efteråret 2021.

VALG TIL EUROPA-PARLAMENTET I HORISONTEN

Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022, som blev gennemført halvandet år forud for valget til Europa-Parlamentet i maj 2024, ser også på EU-borgernes holdning til sidstnævnte. Valget til Europa-Parlamentet i 2024 er fortsat vigtigt og væsentligt mere i forhold til samme tid før valget i 2019.

Stemmeafgivning ved valg til Europa-Parlamentet er af stor betydning for 46 % af europæerne, mellem stor betydning til 39 % og lav betydning til 14 %. Det betragtes som en central borgerpligt (score 10) for næsten en fjerdedel af respondenterne (24 %). Sammenligning og kontrast til resultaterne halvandet år før valget til Europa-Parlamentet i 2019 viser, at betydningen af at stemme ved valg til Europa-Parlamentet er steget med 4 procentpoint fra 42 % i efteråret 2017 til 46 % i efteråret 2022 med nogle betydelige forskelle i en række lande. De største stigninger er i Portugal (+ 19 procentpoint), Grækenland (+ 17 procentpoint), Kroatien (+ 17 procentpoint) og Tjekkiet (+ 14 procentpoint). Andelene er faldet — langt mindre — i Bulgarien (-5 procentpoint), Tyskland (-4 procentpoint), Frankrig (-4 procentpoint) og Litauen (-4 procentpoint). Over halvdelen af borgerne (54 %) er interesserede i valget til Europa-Parlamentet i 2024, mens 45 % siger, at de ikke er på samme niveau som i efteråret 2017, hvor interessen lå på 55 %. Siden da har det varieret betydeligt i de fleste lande: den største stigning i Grækenland (+ 14 procentpoint), Kroatien og Portugal (+ 9 procentpoint i begge lande), mens de største fald er i Finland (-14 procentpoint), Estland (-13 procentpoint) og Nederlandene (-13 procentpoint). Endelig er sandsynligheden for at stemme ved det næste valg til Europa-Parlamentet faldet en smule siden foråret 2022, men den er fortsat høj på 67 % på EU-plan. Sandsynligheden for at stemme varierer fra 49 % i Estland og 51 % i Cypern til over otte ud af ti i Sverige (85 %), Nederlandene (83 %) og Danmark (82 %).

KONTEKST

Feltarbejde

Feltarbejdet i forbindelse med Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022 blev udført af Kantar Public mellem den 12. oktober og den 7. november i alle 27 EU-medlemsstater. For at kunne fortolke undersøgelsesresultaterne korrekt er det vigtigt at tage hensyn til den politiske og samfundsmæssige kontekst på tidspunktet for feltarbejdet. Alle nationale resultater af de spørgsmål, der stilles i denne undersøgelse — og i forlængelse af de europæiske gennemsnitsresultater — skal ses i lyset af situationen og den offentlige debat på tidspunktet for feltarbejdet.

Ruslands krig mod Ukraine

Offentlig diskurs på tidspunktet for feltarbejde var domineret af krigen i Ukraine, som startede den 24. februar 2022, da den russiske præsident Vladimir Putin beordrede sine tropper til at invadere Ukraine. Lige i begyndelsen af feltarbejdet intensiverede Rusland sine missil- og droneangreb på hovedstaden Kiev og andre større byer. Det skete efter Vladimir Putin beskyldte Ukraine for at angribe en bro, der forbinder Krim med fastlandet Rusland. De tunge luftangreb i Kiev, Kharkiv, Lviv og andre ukrainske byer forårsagede død og ødelæggelse, hvor mange byer og landsbyer i hele Ukraine forblev uden opvarmning, elektricitet og vand, da angreb ofte var rettet mod vital civil infrastruktur. I feltarbejdet var der stadig flere opfordringer til at oprette en særlig krigsforbryderdomstol i betragtning af de bevidste angreb på civile og civile infrastrukturer samt voksende beviser for andre krigsforbrydelser.

Fra begyndelsen af Ruslands aggressionskrig har EU ydet humanitær, politisk, finansiel og militær støtte til Ukraine. EU nåede meget hurtigt til enighed om flere pakker af sanktioner mod Rusland som reaktion på invasionen1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en , som omfattede en embargo mod russisk kul og afskæring af visse russiske banker fra SWIFT, et internationalt betalingssystem. Den 6. oktober nåede EU's ledere til enighed om den ottende sanktionspakke som reaktion på Ruslands fortsatte eskaleringer, herunder den ulovlige annektering af Ukraines Donetsk, Luhansk, Zaporizhzhia og Kherson-regionerne baseret på "referenda", mobilisere yderligere tropper og udstede åbne atomtrusler. Den ottende pakke indførte blandt andre foranstaltninger nye eksport- og importforbud, der tager sigte på at fratage Ruslands militær og industri vigtige komponenter og teknologier, der er nødvendige for at føre sin krig på ukrainsk territorium. Pakken dannede også grundlag for de nødvendige retlige rammer for gennemførelsen af det loft over oliepriser, der er fastsat i G7.2 ttps://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Desuden havde Polen, de baltiske lande og Irland allerede på tidspunktet for feltarbejdet fremsat et forslag til en niende pakke af sanktioner mod Moskva, herunder restriktioner for Hviderusland for at støtte Ruslands krigsindsats.

Siden krigens begyndelse har Team Europe (bestående af Den Europæiske Union, EU-medlemsstaterne — herunder deres gennemførelsesagenturer og offentlige udviklingsbanker — samt Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling) mobiliseret 19,7 mia. EUR i finansiel støtte til Ukraine.

En stor del af støtten ydes i form af makrofinansiel bistand. Desuden var arbejdet med en mere strategisk og forudsigelig tilgang til EU's finansielle støtte til Ukraine i 2023 i gang i feltarbejdet. Efter Det Europæiske Råds møde den 20.-21. oktober 2022 foreslog Kommissionen en støttepakke til Ukraine på 18 mia. EUR for 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Den 25. oktober indledte Kommissionens formand, Von der Leyen, og den tyske kansler Scholz den internationale ekspertkonference om genopretning af Ukraine i Berlin for at drøfte langsigtet bistand med internationale donorer.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf I marts 2022 aktiverede EU direktivet om midlertidig beskyttelse, der hjælper5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians folk, der flygter fra krigen. Siden da har ukrainske flygtninge ret til opholdstilladelse samt adgang til uddannelse og til arbejdsmarkedet. Denne midlertidige beskyttelse blev forlænget i oktober og er nu gyldig indtil marts 2024.

I feltperioden blev EU-landene enige om i fællesskab at uddanne 15 000 ukrainske soldater på europæisk jord for at imødekomme Ukraines presserende militære uddannelsesbehov og give landet mulighed for at forsvare sin territoriale integritet og suverænitet inden for dets internationalt anerkendte grænser. Desuden blev der godkendt bistandsforanstaltninger under den europæiske fredsfacilitet (EPF) til en værdi af 16 mio. EUR til støtte for kapacitetsopbygning i Ukraines væbnede styrker.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Mod slutningen af feltarbejdet, russiske myndigheder udsendt advarsler om, at Ukraine ville være klar til at lancere en "beskidt bombe", som nogle analytikere fortolket som Rusland forbereder jorden for yderligere eskalering af krigen.

Ruslands aggressionskrig har også udløst forstyrrelser af landbrugsproduktion, forsyningskæder og handel, der har drevet verdens fødevare- og gødningspriser til et hidtil uset niveau. Lørdag den 29. oktober meddelte Rusland, at landet vil suspendere sin deltagelse i en tidligere aftale om korneksport, der bevæbner fødevarer i sin krig mod Ukraine. Men den 2. november genoptog kornforsendelserne fra Ukraine, efter at Rusland blev enige om at genindtræde i det FN-støttede Sortehavskorninitiativ, hvilket afsluttede en stand-off, der truede med at genoplive en global fødevarekrise, da mange lande verden over i høj grad er afhængige af fødevareeksport fra Ukraine.

Den 19. oktober uddelte Europa-Parlamentet Sakharovprisen for tankefrihed i 2022, en pris, som Europa-Parlamentet uddeler hvert år af Europa-Parlamentet til ære for enkeltpersoner og organisationer, der forsvarer menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 sakharov-prize

Økonomisk kontekst

Konsekvenserne af Ruslands aggressionskrig mod Ukraine har styrket den globale inflation ifølge EU's økonomiske efterårsprognose 2022.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EU er blandt de mest udsatte avancerede økonomier på grund af dets geografiske nærhed og store afhængighed af gasimport fra Rusland. Energiforsyningskrisen øger allerede eksisterende inflationspres og flaskehalse i forsyningskæden, ikke mindst forårsaget af covid-19-pandemien og Kinas fortsatte covid-19-politik.

Alle disse faktorer undergraver husholdningernes købekraft og påvirker produktionen. Den økonomiske stemning er faldet markant. Væksten forventes at falde betydeligt ved årsskiftet, og flere medlemsstater vil blive ramt af recession, forudser prognoserapporten.

På samme måde9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 understreger Den Internationale Valutafond (IMF) i sin World Economic Outlook-rapport, at der er en voksende risiko for, at den globale økonomi glider ind i en recession næste år. Den globale økonomiske aktivitet oplever en bred og kraftigere afmatning end forventet, og inflationen er højere end i flere årtier. Den økonomiske krise, stramningen af de finansielle forhold i de fleste regioner, Ruslands invasion af Ukraine og den langvarige covid-19-pandemi har alt sammen stor betydning for udsigterne. Den globale vækst forventes at falde fra 6,0 procent i 2021 til 3,2 procent i 2022 og 2,7 procent i 2023. Dette er den svageste vækstprofil siden 2001, bortset fra den globale finanskrise og den akutte fase af covid-19-pandemien. IMF-rapporten fastslår endvidere, at chokket fra energikrisen er strukturelt i Europa og derfor sandsynligvis ikke vil være et forbigående fænomen.

Den årlige inflation i euroområdet var 10,6 pct. i oktober 2022, en stigning fra 9,9 pct. i september ifølge data offentliggjort af Eurostat, Den Europæiske Unions statistiske kontor. I oktober kom det største bidrag til den årlige inflation i euroområdet fra energi (+ 4,44 procentpoint) efterfulgt af fødevarer, alkohol og tobak (+ 2,74 procentpoint). Denårlige inflation i Den Europæiske Union var 11,5 % i oktober 2022, hvilket er en stigning fra 10,9 % i september. Et år tidligere var satsen 4,4 %. De laveste årlige satser blev registreret i Frankrig (7,1 %), Spanien (7,3 %) og Malta (7,4 %). De højeste årlige rater blev registreret i Estland (22,5 %), Litauen (22,1 %) og Ungarn (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Virkningerne af inflationen afspejles i stigende grad i forbrugernes købsvaner, hvor folk giver op på ferier eller visse aktiviteter, søger flere tilbud og køber billigere produkter.

Den 27. oktober hævede Den Europæiske Centralbank (ECB) renten med 0,75 procentpoint til det højeste niveau siden 2009, hvilket medførte en tredje større pengepolitiske rentestigning i træk.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html ECB's referencerente er nu på 2 pct.

På trods af det udfordrende miljøhar l abour markedet fortsat klaret sig stærkt med beskæftigelsen på det højeste i årtier. Den kraftige økonomiske ekspansion som følge af lempelsen af covid-19-foranstaltningerne bragte yderligere to millioner mennesker i beskæftigelse i første halvdel af 2022, hvilket øgede antallet af beskæftigede i EU til et rekordhøjt niveau på 213,4 mio. Arbejdsløsheden lå fortsat på et rekordlavt niveau på 6,0 % i september. Arbejdsmarkederne forventes at reagere på afmatningen af den økonomiske aktivitet med en forsinkelse, men at forblive modstandsdygtige. Beskæftigelsesvæksten i EU ventes at ligge på 1,8 % i 2022, inden den går i stå i 2023 og en moderat stigning på 0,4 % i 2024.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media I september 2022 var den sæsonkorrigerede arbejdsløshed i euroområdet 6,6 pct. fra 6,7 pct. i august 2022 og et fald fra 7,3 pct. i september 2021. EU's arbejdsløshedsprocent var 6,0 % i september 2022, stabil i forhold til august 2022 og et fald fra 6,7 % i september 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Overordnet set erde økonomiske udsigter stadig omgivet af en usædvanlig grad af usikkerhed, da Ruslands krig mod Ukraine fortsætter, og potentialet for yderligere økonomiske forstyrrelser er langt fra udtømt. Den største trussel skyldes den negative udvikling på gasmarkedet og risikoen for mangel, især i vinteren 2023-24.

Lovgivningsmæssig kontekst på EU-plan

Feltarbejdet var præget af løbende drøftelser blandt alle lovgivningsaktører om, hvordan den energikrise, som EU står over for, skal håndteres. Den 18. oktober fremlagde Kommissionens formand Ursula von der Leyen en ny hasteforordning for at tackle de høje gaspriser i EU og sikre forsyningssikkerheden i de kommende vintermåneder. Lovforslaget indeholdt planer om at indføre fælles indkøb af gas og fastsatte solidaritetsregler mellem medlemsstaterne for at håndtere potentielle mangler. Kommissionen foreslog også at udvikle et nyt gashandelsbenchmark for LNG inden april 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Kommissionens pakke indeholdt imidlertid ikke et øjeblikkeligt loft over gaspriserne på grund af politiske uenigheder mellem medlemsstaterne og bekymring over konsekvenserne for forsyningssikkerheden.

Den 26. oktober fremlagde ledende næstformand Timmermans loven om renere luft og vand. Som et "midlertidigt" mål foreslog Europa-Kommissionen at reducere den årlige grænseværdi for nitrogenoxid fra 40 til 20 mikrogram, mens målet om nul luftforurening skal nås senest i 2050. Den 27. oktober godkendte Det Europæiske Råd og Parlamentet Kommissionens forslag om emissionsstandarder for nye køretøjer, herunder afslutningen af forbrændingsmotorer senest i 2035, hvilket er et vigtigt skridt i retning af at nå EU's klimamål.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Den 12. oktober anbefalede Europa-Kommissionen EU27 at give Bosnien-Hercegovina status som EU-kandidat, og den 18. oktober opfordrede Europa-Parlamentet indtrængende Rådet for Den Europæiske Union til at vedtage en afgørelse om Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse af Schengenområdet inden udgangen af 2022.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Drøftelserne og forhandlingerne med Polen og Ungarn om retsstatsbetingelserne for udbetaling af EU-midler fortsatte i feltperioden.

Andre større begivenheder på nationalt eller internationalt plan

I Iran udløste den 22-årige kurdiske kvinde Jina Mahsa Aminis død, mens han var i politiets varetægt, demonstrationer og deres voldelige undertrykkelse. I vid udstrækning ledet af kvinder og skolepiger fortsatte protesterne, der opfordrede til politiske forandringer, i løbet af feltarbejdet.

Forberedelserne til COP 27-konferencen om klimaændringer, der starter den 6. november i Sharm el-Sheikh/Egypten, var i gang i feltarbejdsperioden. Forud for konferencen offentliggjorde Verdens Meteorologiske Organisation (WMO) og EU's Copernicus klimaændringstjeneste en rapport, hvori det hedder, at temperaturerne i Europa er steget mere end det dobbelte af det globale gennemsnit i de sidste 30 år, og at det er den hurtigste opvarmningsregion på planeten.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average "Sidste generation" klimaaktivister gjorde opmærksom på de ødelæggende virkninger af klimaændringer, ved at vandalisere kunstværker, blokere veje og engagere sig i andre foranstaltninger af civil ulydighed.

Kinas præsident Xi Jinping sikrede en historisk tredje embedsperiode som Kinas leder efter en ugelang kommunistpartikongres. Han forfremmede også nogle af sine nærmeste kommunistparti allierede, cementere sin position.

Den 30. oktober demonstrerede titusinder af tjekkere i Prag mod stigende ekstremisme og populisme, to dage efter en koalition af højreekstremistiske politiske bevægelser, randgrupper og kommunistpartiet afholdt en protest samme sted. Mange i mængden gav udtryk for støtte til Ukraine i krigen mod Rusland, i modsætning til den tidligere protest, hvor deltagere, der modsætter sig EU og NATO, opfordrede til direkte drøftelser med Moskva om gasforsyninger.

I Storbritannien meddelte den konservative premierminister Liz Truss sin tilbagetræden efter kun 45 dage i embedet og blev efterfulgt af Rishi Sunak den 25. oktober, som blev den første britiske premierminister med indisk arv.

Valg

Lige forud for feltarbejdet blev der afholdt parlamentsvalg i Letland og Bulgarien.

Der blev afholdt parlamentsvalg i Letland den 1. oktober 2022 efter udløbet af den 13. Saeima-periode, der blev valgt i 2018. Det nye enhedsparti af den siddende premierminister Krišjānis Kariņš fik den højeste procentdel af stemmerne (19 %) og vandt flest pladser (26). Den 3. oktober 2022 bemyndigede præsident Egils Levits Kariņš til at lede drøftelserne om at danne en koalitionsregering. 59 % af de stemmeberettigede vælgere afgav deres stemme i forhold til 55 % ved det foregående valg.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

Der blev afholdt tidlige parlamentsvalg i Bulgarien den 2. oktober 2022. Valget blev indkaldt efter faldet af Petkov regering, en fire-parti koalition, i juni 2022. Dette var det tredje parlamentsvalg siden 2021, hvor det foregående valg blev afholdt i april, juli og november 2021. GERB og dens mangeårige leder Boyko Borisov vandt det seneste valg, men det nye parlament er fortsat fragmenteret, og den politiske situation i landet er skrøbelig. Fortsat politisk krise og ustabilitet har bragt den landsdækkende valgdeltagelse ned til 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Præsidentvalg i Østrig: Den 9. oktober blev den siddende Alexander Van der Bellen genvalgt som Østrigs præsident i første runde. Som en uafhængig kandidat, men stammer fra det østrigske grønne parti, Van der Bellen i sin kampagne fokuserede på at være "det sikre valg i stormfulde tider."

Van der Bellen vandt sin anden seksårige periode med 56,7 % af stemmerne. Seks andre kandidater var på stemmesedlen, hvoraf den højreorienterede Walter Rosenkranz (FPÖ) kom på andenpladsen med 17,7 % af stemmerne. Alle andre kandidater scorede under 10 %. Valgdeltagelsen var på 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Præsidentvalg i Slovenien: Den 23. oktober vandt den konservative udenrigsminister Anže Logar (34 %) første runde af præsidentvalget mod advokat Nataša Pirc Musar (26,9 %), en venstreliberal tidligere informationskommissær. Venstreorienterede kandidat Milan Brglez (15,45 %) rangerede som tredje blandt de syv kandidater, efterfulgt af kandidater Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) og Miha Kordiš (2,81 %). Valgdeltagelsen var på 51,7 %. Ved afstemningen den 1. novembervandt Nataša Pirc Musar og blev Sloveniens første kvindelige præsident.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamentsvalg i Danmark: Der blev afholdt parlamentsvalg i Danmark den1. november 2022. Statsminister Mette Frederiksen og hendes socialdemokratiske parti opnåede først et af deres bedste resultater i 20 år med 27,5 % af stemmerne og 50 pladser, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 og det trods Frederikssens kontroversielle beslutning om at slå alle mink ned under pandemien, der havde udløst snap-valget. Det socialdemokratiske partis stærke fremvisning, der har ført den venstreorienterede blok til at sikre de 90 pladser, der er nødvendige for et flertal i det 179-sædede parlament, har hæmmet Frederiksens plan om at bryde blokkene og danne en stor koalition på tværs af den traditionelle venstre-højrefløjsforskel, idet man argumenterer for, at der er behov for politisk enhed i en tid med international usikkerhed. Valget kom kun et par uger efter sabotage af to rørledninger, der transporterer gas fra Rusland til Tyskland gennem danske farvande, hvilket påvirker følelsen af sikkerhed blandt danskerne. Ud over det var indenlandske spørgsmål, herunder skattelettelser og behovet for at bekæmpe inflation og kraftigt stigende energipriser, vigtige spørgsmål i kampagnerne. En gang et centralt emne, indvandring var mindre af et emne, dels fordi Socialdemokraterne hårde holdning til migration berøvet højreorienterede partier af et muligt samlingspunkt. Valgdeltagelsen var på 84,1 %. Forhandlingerne om at danne en regering var i gang på tidspunktet for feltarbejdet.

Italiens første kvindelige premierminister: Den 22. oktober blev Giorgia Meloni udnævnt til premierminister, efter at hendes højreekstremistiske parti Brothers of Italy havde vundet valget tidligere i september 2022. Den højreorienterede koalition (herunder Lega og Forza Italia) kom triumferende fra valget, hvor 44 % af stemmerne og Melonis parti fik 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Den 3. november rejste premierminister Meloni til Bruxelles for at mødes med EU's øverste institutionelle repræsentanter, herunder Europa-Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, Det Europæiske Råds formand Michel og Europa-Parlamentets formand, Metsola. På sine møder meddelte premierminister Meloni, at Italiens holdning til migration havde ændret sig, og bemærkede, at forsvaret af de ydre grænser var blevet den vigtigste prioritet.

Den 15. oktober offentliggjorde den ungarske regering en national høringsundersøgelse, hvor borgerne blev bedt om at være enige eller uenige i regeringens modstand mod EU's sanktionspolitik mod Rusland over dets invasion af Ukraine. Premierminister Viktor Orban har ofte protesteret mod sanktionerne.

METODE

Den metode, der anvendes til denne undersøgelse

Den metode, der blev anvendt i denne Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022, som blev gennemført i bølge 98.1, er den metode, der blev anvendt i Eurobarometerundersøgelserne for Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Kommunikation (enheden for overvågning af den offentlige mening). Undersøgelsen blev gennemført af Kantar Public mellem den 12. oktober og den 7. november 2022 i alle 27 EU-medlemsstater. I alt blev der gennemført 26 431 interviews. EU's resultater blev vægtet efter befolkningens størrelse i hvert land.

Eurobarometer-undersøgelser gennemføres ansigt til ansigt i folks hjem eller på deres dørtrin på det nationale sprog. I alle lande blev CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing) brugt.

I Danmark og Tjekkiet blev nogle interviews gennemført ved hjælp af computerassisteret videointerview (CAVI). Intervieweren administrerer spørgeskemaet til respondenten via video, hvor begge dele kan se hinanden: betingelserne for interviews er meget lig betingelserne for ansigt-til-ansigt.

Billeder af

I denne undersøgelse sammenlignes flere trendspørgsmål med Europa-Parlamentets forår 2022-parlemeter fra Eurobarometer-bølge 97.3, der blev gennemført i april-maj 2022. På grund af covid-19 var det ikke muligt at gennemføre personlige interviews i alle lande. På det tidspunkt blev ansigt til ansigt-mode i Belgien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Malta, Letland, Nederlandene, Slovenien, Finland og Sverige suppleret med onlineinterviews.

Nogle andre spørgsmål sammenlignes med Europa-Parlamentets efterårsparlemeter fra Eurobarometer-bølge 96.2, der blev gennemført i november-december 2021. På det tidspunkt blev ansigt til ansigt-mode i Belgien, Tjekkiet, Danmark, Malta, Slovenien og Finland suppleret med onlineinterviews. I Letland blev alle interviews gennemført online.

Denne ændring i tilstanden kan have indflydelse på resultaterne, især for spørgsmål med spontane valg. Disse koder vises pr. definition ikke på den første skærm, der vises for respondenten, men vises kun på et andet skærmbillede, hvis respondenten beslutter sig for ikke at vælge et af de oprindeligt anmodede elementer. Som følge heraf udvælges spontane svar kun marginalt af dem, der deltager i undersøgelsen online.

Det er vigtigt at tage højde for dette, når man analyserer udviklingen.

Ikke desto mindre har de nationale udviklinger flere forklaringer, hvor kontekstuelle ændringer spiller en vigtig rolle.

I henhold til EU's generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) blev respondenterne spurgt, om de ville acceptere at blive stillet spørgsmål om spørgsmål, der kunne betragtes som "følsomme".

Bemærk: I denne rapport henvises der til EU-landene i deres officielle forkortelse. De forkortelser, der anvendes i denne rapport, svarer til:

Belgien	VÆR	Litauen	LT
Bulgarien	BG	Luxembourg	LU
Tjekkiet	CZ	Ungarn	HU
Danmark	DK	Malta	MT
Tyskland	DE	Nederlandene	NL
Estland	EE	Østrig	PÅ
Irland	IE	Polen	PL
Grækenland	EL	Portugal	PT
Spanien	ES	Rumænien	RO
Frankrig	FR	Slovenien	SI
Kroatien	HR	Slovakiet	SK
Italien	DET ER	Finland	FI
Republikken Cypern	CY*	Sverige	SE
Letland	LV

Den Europæiske Union — vægtet gennemsnit for de 27 medlemsstater EU27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, DVS. NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT eurozonen

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE uden for euroområdet

* Cypern som helhed er en af de 27 EU-medlemsstater. Den gældende fællesskabsret er imidlertid blevet suspenderet i den del af landet, som ikke kontrolleres af Republikken Cyperns regering. Af praktiske årsager er det kun interviews, der gennemføres i den del af landet, der kontrolleres af Republikken Cyperns regering, der indgår i kategorien "CY" og i EU-27-gennemsnittet.

I. UDFORDRINGER FOR DE EUROPÆISKE BORGERE

1.1 Borgernes aktuelle bekymringer

Det første kapitel i rapporten omhandler EU-borgernes bekymringer og deres opfattelse af den nuværende situation i EU, deres land og deres eget liv. Det viser, at der er mange spørgsmål, der bekymrer europæerne, først og fremmest de stigende leveomkostninger, men også fattigdom, klimaændringer og krigen ved EU's grænser. Dette har indflydelse på, hvordan de ser den nuværende situation i deres land og i EU. I det seneste år har der været en vis uro i borgernes udsigter, men selv om de er mindre positive, end de var for seks måneder siden, er holdningerne fortsat modstandsdygtige, og optimismen i EU's fremtid er fortsat høj.

Deeuropæiske borgere siger, at de er bekymrede over en række forskellige spørgsmål, idet mindst seks ud af ti siger, at de er meget eller en smule bekymrede for hvert af de otte spørgsmål, der indgår i spørgsmålet.

Frem for alt er respondenterne bekymrede over de stigende leveomkostninger, f.eks. stigende fødevare- og energipriser (93 %, herunder 63 %, som er "meget bekymrede"). Der er tre andre spørgsmål, som mindst otte ud af ti borgere siger, at de er bekymrede over: fattigdom og social udstødelse (82 %, herunder 45 % "meget bekymret"), klimaændringer (81 %, herunder 46 % "meget bekymret") og spredningen af krigen i Ukraine til andre lande (81 %, herunder 42 % "meget bekymret"). Desuden er mindst syv ud af ti bekymrede over risikoen for en nuklear hændelse (74 %), risikoen for fælles europæiske værdier såsom frihed og demokrati (72 %) og migration (70 %).

Stigende leveomkostninger, f.eks. stigende fødevare- og energipriser Fattigdom og social udstødelse Klimaændringer Spredningen af krigen i Ukraine til andre lande Risikoen for en nuklear hændelse Risici for vores fælles europæiske værdier såsom frihed og demokrati Migration Spredning af smitsomme sygdomme såsom covid-19 eller abekopper I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke QA18 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — EU27) I hvert land siger mere end syv ud af ti respondenter, at de er bekymrede over de stigende leveomkostninger, og næsten alle respondenter er bekymrede i Grækenland (100 %), Cypern (99 %), Italien og Portugal (begge 98 %). Mere end otte ud af ti er "meget bekymrede" i Grækenland (86 %), Cypern (85 %) og Portugal (84 %). Respondenterne er mindst tilbøjelige til at være bekymrede over de stigende leveomkostninger i Sverige (74 %), Danmark (77 %), Nederlandene (81 %) og Rumænien (82 %).

Der er udbredt bekymring over fattigdom og social udstødelse i medlemsstaterne. I fem lande er mere end ni ud af ti respondenter bekymrede over dette: Grækenland (97 %), Portugal (95 %), Cypern (94 %), Spanien (93 %) og Italien (92 %). Der er også syv lande, hvor mere end halvdelen af respondenterne er "meget bekymrede", ledet af Portugal (75 %), Grækenland (74 %) og Cypern (71 %).

Kort (% — i alt "beskæftiget") Kort Legend QA18.4 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende spørgsmål for dit liv og dine nærmeste? De stigende leveomkostninger, f.eks. stigende fødevare- og energipriser (% — i alt "Worried") Dette erderimod tilfældet for mindre end halvdelen af respondenterne i Sverige (48 %), og andelen er mindre end syv ud af ti i Danmark (53 %), Tjekkiet (65 %) og Estland (67 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — fattigdom og social udstødelse) Alt i alt siger 81 % af EU's borgere, at de er bekymrede over klimaændringerne. Dette er tilfældet for mere end halvdelen af respondenterne i næsten alle lande, hvor andelen er størst i Malta (93 %), Italien og Portugal (begge 92 %). Undtagelsen er Estland, hvor mindre end halvdelen af respondenterne (44 %) er bekymrede over klimaændringerne. Andelen, der siger, at de er "meget bekymrede", er højest i Cypern (68 %), Malta (62 %), Frankrig og Portugal (begge 59 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke QA18.1 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — klimaændringer)

Mindst seks ud af ti respondenter i hvert land siger, at de er bekymrede over, at krigen i Ukraine breder sig til andre lande. De største andele ses i Malta (93 %), Polen, Portugal (begge 91 %) og Litauen (90 %), mens de laveste andele findes i Nederlandene (62 %), Danmark (65 %) og Sverige (67 %). Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige, at de er "meget bekymrede" over udbredelsen af krigen til andre lande i Portugal (66 %), Malta (63 %), Cypern (62 %) og Letland (60 %).

Kort Legend QA18.5 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? Spredningen af krigen i Ukraine til andre lande (% — i alt "Worried") Respondenterne i Malta er mest tilbøjelige til at sige, at de er bekymrede over risikoen for en nuklear ulykke (93 %), efterfulgt af dem i Portugal (89 %), Italien og Litauen (begge 88 %). I Cypern siger 70 %, at de er "meget bekymrede". I Sverige er mindre end halvdelen (47 %) bekymrede over risikoen for en atomulykke, og andelen er også forholdsvis lav i Nederlandene (54 %), Danmark (55 %) og Finland (58 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke QA18.3 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — risikoen for nukleare hændelser) Mere end halvdelen af respondenterne i hvert land siger, at de er bekymrede over risiciene for vores fælles europæiske værdier såsom frihed og demokrati. Mindst otte ud af ti siger, at de er bekymrede i Ungarn (85 %), Portugal (82 %), Cypern (81 %), Italien og Polen (begge 80 %), mens andelen er lavest i Estland (53 %), Danmark og Nederlandene (begge 57 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — risiciene for vores fælles europæiske værdier såsom frihed og demokrati) Der er store forskelle mellem medlemsstaterne i andelen af respondenter, der siger, at de er bekymrede over migration. Dette er højest i Cypern (93 %), Malta (92 %), Grækenland (86 %), Italien (83 %) og Portugal (81 %). Faktisk er mere end halvdelen af respondenterne "meget bekymrede" over migrationen i Cypern (80 %), Malta (58 %) og Grækenland (53 %).

Derimod er mindre end halvdelen af respondenterne bekymrede for migration i Danmark (37 %) og Sverige (45 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke QA18.2 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — migration) Der er stor forskel mellem medlemsstaterne i andelen af respondenter, der siger, at de er bekymrede over spredningen af smitsomme sygdomme som covid-19 eller abekopper. Dette er højest i Italien (85 %), Portugal (83 %), Cypern (79 %) og Ungarn (78 %). Dette er derimod tilfældet for mindre end halvdelen af respondenterne i Danmark (29 %), Sverige (33 %), Nederlandene (37 %), Estland (42 %) og Tyskland (47 %).

Den sociodemografiske analyse viser, at kvinder er mere bekymrede end mænd om de fleste af problemerne. For eksempel er 78 % af kvinderne bekymrede over risikoen for en atomulykke, sammenlignet med 69 % af mændene. Der er også klare forskelle med hensyn til spredningen af krigen i Ukraine til andre lande (84 % mod 78 %), spredningen af smitsomme sygdomme (67 % mod 59 %), risikoen for vores fælles europæiske værdier (75 % mod 69 %) og fattigdom og social udstødelse (84 % mod 79 %).

I alt "bekymret" I alt "Ikke bekymret" Jeg ved det ikke I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — spredning af smitsomme sygdomme såsom covid-19 eller abekopper) På de fleste områder er ældre mennesker mere bekymrede end yngre mennesker. Forskellen er størst i forhold til migration: blandt de 55-årige er 74 % bekymrede for migration, men denne andel falder støt til 61 % blandt de 15-24-årige. Der er to undtagelser til dette generelle mønster. Yngre mennesker er lidt mere bekymrede over klimaændringerne (84 % af de 15-24-årige mod 81 % i ældre aldersgrupper), mens alle aldersgrupper er lige bekymrede over de stigende leveomkostninger.

Respondenter, der forlod uddannelse tidligere, er mere tilbøjelige til at være bekymrede for de fleste af problemerne. Dette kan ses mest tydeligt med hensyn til spredning af smitsomme sygdomme. Blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år eller derunder, er 76 % bekymrede over dette problem, sammenlignet med 66 % af dem, der forlod uddannelse i alderen 16-19 og 56 % af dem, der forlod i en alder af 20 år eller derover. Et lignende mønster gælder også for spredningen af krigen i Ukraine til andre lande, fattigdom og social udstødelse, migration og risikoen for en atomulykke.

Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger, er mindre tilbøjelige til at være bekymrede for flere af problemerne. For eksempel er 78 % bekymrede over fattigdom og social udstødelse, sammenlignet med 88 % af dem, der har svært ved at betale regninger fra tid til anden, og 91 %, der har problemer det meste af tiden. Det samme mønster gælder også for bekymringer om migration, risikoen for vores fælles europæiske værdier, spredningen af krigen i Ukraine til andre lande og spredningen af smitsomme sygdomme.

Hvis respondenterne har et positivt billede af Europa-Parlamentet, er de mere tilbøjelige til at være bekymrede for klimaændringerne end dem, hvis image af Europa-Parlamentet er negativt (88 % mod 71 %). Det samme mønster gælder i mindre grad for spredningen af krigen i Ukraine til andre lande (82 % mod 77 %) og spredningen af smitsomme sygdomme (65 % mod 59 %). Derimod er personer med et positivt billede af Europa-Parlamentet mindre tilbøjelige til at være bekymrede for migration (67 % mod 76 % af dem, der har et negativt billede af Europa-Parlamentet). Endelig er det mere sandsynligt, at borgere, der er mere bekymrede over fattigdom og social udstødelse og leveomkostninger, ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle.

QA18 I hvilket omfang er du i øjeblikket bekymret eller ej for hver af de følgende problemer for dit liv og dine nærmeste? (% — EU27)

Klimaændringer	Migration	Risikoen for en nuklear hændelse	Stigende leveomkostninger, f.eks. stigende fødevare- og energipriser	Spredningen af krigen i Ukraine til andre lande	Spredning af smitsomme sygdomme såsom covid-19 eller abekopper	Risici for vores fælles europæiske værdier såsom frihed og demokrati	Fattigdom og social udstødelse
EU27	81	70	74	93	81	62	72	82
Køn
Mand	80	68	69	92	78	59	69	79
Kvinde	82	71	78	94	84	67	75	84
Alder
15-24	84	61	66	93	76	57	66	77
25-39	81	66	70	93	78	57	71	81
40-54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Uddannelse (slut af)
15 —	81	77	81	96	88	76	75	89
16-19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Stadig studerer	85	59	65	92	76	55	65	79
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	77	75	80	96	86	66	75	91
Fra tid til anden	83	75	79	95	84	71	78	88
Næsten aldrig	81	65	69	91	78	58	69	78
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutral	80	69	73	93	81	62	70	82
Negativ	71	76	73	94	77	59	74	84
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	87	68	76	93	83	66	75	84
Mindre vigtigt	71	74	72	91	78	58	70	80
Ingen ændring	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Attituder til fremtiden

Som beskrevet i det foregående afsnit er borgerne bekymrede over en række aktuelle spørgsmål. Det er derfor ikke overraskende, at andelen af borgere, der mener, at tingene går i den rigtige retning i EU, er faldet siden april-maj 2022. Omkring tre ud af ti (31 %) har et positivt syn på EU's retning, et fald på 12 procentpoint. Andelen, der føler, at tingene går i den forkerte retning, er steget med 11 point til 51 %. Disse ændringer har vendt det positive skift mellem november-december 2021 og april-maj 2022, og som følge heraf svarer situationen nu til et år siden.

Jeg ved det ikke 9 (=) Hverken den ene eller den anden (Spontan) 9 (+ 1) Tingene går i den forkerte retning 51 (+ 11) Tingene går i den rigtige retning 31 (-12) (Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) D73.2 — På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (% — EU27) Borgerne er også blevet mindre optimistiske med hensyn til den retning, deres eget land går. Omkring en ud af fire (24 %, -13 procentpoint siden april-maj 2022) mener, at deres land er på vej i den rigtige retning. Et klart flertal (62 %) mener nu, at tingene går i den forkerte retning, en stigning på 13 procentpoint siden april-maj 2022 og den højeste andel, der nogensinde er registreret.

Samlet set er respondenterne stadig mere positive med hensyn til EU's retning end deres lands retning (31 % mod 24 %), der fortsætter den langsigtede tendens.

Jeg ved det ikke 6 (=) Hverken den ene eller den anden (Spontan) 8 (=) Tingene går i den forkerte retning 62 (+ 13) Tingene går i den rigtige retning 24 (-13) (Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) D73.1 — På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (% — EU27) Borgerne er mere positive, når de betragter deres liv personligt, selv om synspunkterne også er blevet mere negative med hensyn til denne foranstaltning i de sidste seks måneder. Mere end seks ud af ti (63 %) mener, at tingene i deres personlige liv går i den rigtige retning (-7 procentpoint siden april-maj 2022), mens 24 % (+ 4 procentpoint) siger, at tingene går i den forkerte retning.

Jeg ved det ikke 5 (+ 1) Hverken den ene eller den anden (Spontan) 8 (°2) Tingene går i den forkerte retning 24 (+ 4) Tingene går i den rigtige retning 63 (-7) (Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) D73.4- På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (% — EU27) Der er kun tre medlemsstater, hvor et flertal af respondenterne mener, at tingene går i den rigtige retning i deres land: Luxembourg, Malta (begge 65 %) og Irland (46 %). I de resterende 24 lande mener de fleste, at tingene i deres land går i den forkerte retning, med dette synspunkt mest udbredt i Slovakiet, Spanien (begge 72 %), Kroatien (71 %), Frankrig og Polen (begge 70 %).

I alle 27 EU-medlemsstater er respondenterne blevet mindre optimistiske siden april-maj 2022, selv om faldet er marginalt (under tre procentpoint) i Grækenland og Kroatien. I fire lande er andelen, der mener, at tingene går i den rigtige retning i deres land, faldet med mere end 20 procentpoint: Danmark (29 %, -31 procentpoint), Portugal (30 %, -25 procentpoint), Estland (29 %, -22 procentpoint) og Belgien (24 %, -21 procentpoint).24 I hele rapporten betragtes en ændring fra den foregående bølge som en positiv eller negativ ændring, hvis den er ± 3 procentpoint eller mere. En ændring på mindre end 3 procentpoint betragtes som stabil eller ingen ændring.

Som følge af disse ændringer er den negative holdning nu flertalsudtalelsen i Danmark, Tyskland, Estland, Letland, Litauen, Portugal, Slovenien og Finland.

D73.1 På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (%)

EU27	HR	EL	MT	PÅ	BG	LU	SK	DET ER	CY	LV	ES	RO	SI	CZ	FR	PL	LT	NL	DE	IE	HU	FI	SE	VÆR	EE	PT	DK
Tingene går i den rigtige retning	Oktober/nov 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ apr./maj 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Tingene går i den forkerte retning	Oktober/nov 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ apr./maj 2022	HVAD ER DET?	*2	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	V1	*2	*5	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	TILBAGE TIL 10	TILBAGE TIL 7	I NÆRHEDEN AF 14	*1	TILBAGE TIL 12	TILBAGE TIL 10	*2	*11	I NÆRHEDEN AF 18	*15	I NÆRHEDEN AF 20	I NÆRHEDEN AF 17	I NÆRHEDEN AF 18	*15	(19)	TILBAGE TIL 16	I NÆRHEDEN AF 14	I NÆRHEDEN AF 17	I NÆRHEDEN AF 20	I NÆRHEDEN AF 20	I NÆRHEDEN AF 20
Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Oktober/nov 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ apr./maj 2022	=	V1	V2	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	*2	V2	*2	V4	V3	V6	*5	V2	I NÆRHEDEN AF	TILBAGE TIL 6	*2	V2	=	V3	*1	*1	*5	*1	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	*2	V3	=	I NÆRHEDEN AF 9
Jeg ved det ikke	Oktober/nov 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ apr./maj 2022	=	=	=	*1	=	*2	=	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	V1	*2	=	V1	*2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	*2	*5	*5	*2

I fem lande mener et flertal af respondenterne, at tingene går i den rigtige retning i EU: Malta (65 %), Luxembourg, Irland (begge 48 %), Letland (47 %) og Litauen (40 %). Udtalelsen er delt i Portugal (35 % i den rigtige retning mod 35 % forkert retning). I de resterende 21 lande er det mest sandsynligt, at respondenterne siger, at tingene i EU går i den forkerte retning, og det er især tilfældet i Grækenland, Belgien (begge 62 %) og Spanien (60 %).

I Malta er optimismen om, at tingene går i den rigtige retning i EU, steget siden april-maj 2022 (65 %, + 3 procentpoint). Optimismen er imidlertid faldet i 23 medlemsstater, især i Danmark (31 %, -26 procentpoint), Portugal (35 %, -23 procentpoint), Estland (29 %, -21 procentpoint) og Belgien (25 %, -20 procentpoint). Resultaterne er forblevet stabile i de tre andre lande.

Som følge af disse ændringer er den negative holdning flertallets opfattelse i Bulgarien, Danmark, Tyskland, Estland, Nederlandene, Polen, Portugal, Slovenien, Finland og Sverige.

D73.2 På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (%)

EU27	MT	BG	EL	I NÆRHEDEN AF	SK	LU	RO	HR	CY	ES	DET ER	CZ	PL	I NÆRHEDEN AF L▼	FR	HU	SI	LT	NL	DE	IE	I nærheden af FL	SE	VÆR	EE	PT	DK
Tingene går i den rigtige retning	Oktober/nov 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ apr./maj 2022	▼12	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	▼6	▼7	▼7	▼8	▼8	▼9	▼10	▼11	▼12	▼12	▼14	▼15	▼16	▼17	▼17	▼19	▼19	▼20	▼21	▼23	▼26
Tingene går i den forkerte retning	Oktober/nov 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ apr./maj 2022	*11	▼5	*2	*5	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	*5	TILBAGE TIL 6	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	I NÆRHEDEN AF 9	I NÆRHEDEN AF 9	TILBAGE TIL 10	TILBAGE TIL 10	TILBAGE TIL 7	*2	I NÆRHEDEN AF 18	TILBAGE TIL 12	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	*15	I NÆRHEDEN AF 9	*15	TILBAGE TIL 12	TILBAGE TIL 12	*5	*15	I NÆRHEDEN AF 17	TILBAGE TIL 16	TILBAGE TIL 12
Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Oktober/nov 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ apr./maj 2022	*1	=	▼1	▼3	*1	▼4	*1	=	=	▼2	▼1	▼3	*2	*1	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	▼2	*1	TILBAGE TIL 6	*1	TILBAGE TIL 6	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	*5	*2	▼2	*2	*11
Jeg ved det ikke	Oktober/nov 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B"	8
Δ apr./maj 2022	=	*2	=	▼1	*1	L4	▼2	=	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	=	=	*1	▼2	=	TILBAGE TIL 6	▼4	▼1	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	▼1	*1	*1	*1	I NÆRHEDEN AF &AMP; NBSP;	I NÆRHEDEN AF 8	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3	TILBAGE TIL 6	*5	I NÆRHEDEN AF &AMP; 3

I alle medlemsstater mener et flertal af respondenterne, at tingene går i den rigtige retning i deres privatliv. Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige dette i Luxembourg (82 %), Irland og Sverige (begge 80 %), mens mindre end halvdelen mener, at deres liv går i den rigtige retning i Portugal (46 %), Polen (47 %) og Rumænien (49 %).

I to lande er optimismen om, at tingene går i den rigtige retning i respondenternes personlige liv, steget siden april-maj 2022: Slovakiet (60 %, + 4 procentpoint) og Østrig (71 %, + 3 procentpoint). I 23 lande har der været et fald i andelen, der mener, at deres liv går i den rigtige retning, og seks lande viser et fald på mere end 10 procentpoint: Portugal (46 %, -19 procentpoint), Belgien (54 %, -18 procentpoint), Polen (46 %, -17 procentpoint), Ungarn (50 %, -13 procentpoint), Finland (62 %, -12 procentpoint) og Malta (76 %, -12 procentpoint). Der er ingen ændringer i Grækenland eller Sverige.

D73.4 — På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (% — dit liv personligt)

EU27	SK	PÅ	EL	SE	BG	HR	CY	LT	DE	ES	LV	LU	RO	SI	CZ	EE	NL	DK	IE	FR	DET ER	MT	FI	HU	PL	VÆR	PT
Tingene går i den rigtige retning	Oktober/nov 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ apr./maj 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Tingene går i den forkerte retning	Oktober/nov 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ apr./maj 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Oktober/nov 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ apr./maj 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Jeg ved det ikke	Oktober/nov 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ apr./maj 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

Den sociodemografiske analyse viser, at respondenter, der har været i uddannelse længere, og dem med færre økonomiske vanskeligheder, er mere tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i EU. Specifikt er det mere sandsynligt, at respondenter, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, vil sige, at tingene går i den rigtige retning i EU (36 %) sammenlignet med dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år (22 %). Respondenter, der aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale regninger, er mere tilbøjelige til at tro, at tingene går i den rigtige retning (35 %) end dem, der har problemer det meste af tiden (16 %).

Der er også forskelle efter aldersgruppe. 15-24-årige er den eneste gruppe, der udtrykker en ligelig andel af positive og negative synspunkter om, hvordan tingene går i EU (begge 39 %). I modsætning hertil er 40-54-årige dobbelt så tilbøjelige til at sige, at tingene går i den forkerte retning i EU (56 %), for at sige, at de går i den rigtige retning (28 %).

Når man ser på socio-professionelle grupper, er det mest sandsynligt, at lederne siger, at tingene går i den rigtige retning på EU-plan (40 %), mens arbejdsløse respondenter og husfolk er mindst tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning (begge 21 %).

Endelig er respondenter, der følger europæisk politik, mere tilbøjelige til at tro, at tingene går i den rigtige retning i EU (37 %) end dem, der ikke gør det (23 %).

D73.2 — På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Den Europæiske Union (%)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Jeg ved det ikke
EU27	31	51	9	9
Alder
15-24	39	39	9	13
25-39	33	53	8	6
40-54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Uddannelse (slut af)
15 —	22	58	8	12
16-19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Stadig studerer	39	41	9	11
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	32	51	9	8
Ledere	40	43	11	6
Andre hvide kraver	35	51	8	6
Manuelle arbejdere	27	57	8	8
Hus personer	21	61	6	12
Arbejdsløse	21	62	8	9
Pensioneret	28	50	10	12
Studerende	39	41	9	11
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	16	71	5	8
Fra tid til anden	27	58	7	8
Næsten aldrig/aldrig	35	45	10	10
Følg europæisk politik
Følg med	37	47	10	6
Følg ikke efter	23	56	8	13

Den sociodemografiske analyse viser færre forskelle på nationalt plan end på EU-plan. For eksempel er resultaterne ens efter aldersgruppe i forhold til respondenter, der mener, at tingene går i den rigtige retning i deres land.

Der er en lille forskel på uddannelsesniveau, idet de, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, mere tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i deres land (27 %) sammenlignet med dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år (20 %). Blandt de socio-professionelle grupper er lederne mest tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning på nationalt plan (30 %), med arbejdsløse respondenter (18 %), husfolk og manuelle arbejdere (begge 19 %) er mindst tilbøjelige til at sige dette.

Der er en klar forskel i forhold til de finansielle vanskeligheder. Respondenter, der aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale regninger, er mere tilbøjelige til at tro, at tingene går i den rigtige retning i deres land (28 %) end dem, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden (13 %).

Holdningen til situationen på nationalt plan og EU-plan hænger sammen. Af dem, der mener, at tingene går i den rigtige retning på EU-plan, mener 61 % også, at tingene går godt i deres land. I modsætning hertil mener 90 % af dem, der har et negativt syn på tingene på EU-plan, også, at tingene går i den forkerte retning på nationalt plan.

D73.1 På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? (VORES LAND) (% — EU)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Jeg ved det ikke
EU27	24	62	8	6
Alder
15-24	27	57	8	8
25-39	24	65	7	4
40-54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Uddannelse (slut af)
15 —	20	67	6	7
16-19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Stadig studerer	27	56	8	9
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	25	62	8	5
Ledere	30	56	10	4
Andre hvide kraver	25	64	7	4
Manuelle arbejdere	19	70	6	5
Hus personer	19	69	6	6
Arbejdsløse	18	71	6	5
Pensioneret	26	58	8	8
Studerende	27	56	8	9
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	13	79	4	4
Fra tid til anden	20	69	6	5
Næsten aldrig/aldrig	28	57	9	6
Ting i EU går ind i...
Den rigtige retning	61	33	4	2
Forkert retning	8	90	1	1
Heller ikke	7	29	61	3

I den sociodemografiske analyse er yngre respondenter mere tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt. Andelen varierer fra 73 % blandt de 15-24-årige til 59 % blandt personer i alderen 55+.

Endnu en gang er der forskelle på uddannelsesniveau og økonomisk situation. De, der forlod uddannelse i alderen 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt (71 %) dem, der forlod i en alder af 16-19 (59 %) eller på 15 eller derunder (49 %). Respondenter, der aldrig eller næsten aldrig har problemer med at betale regninger, er mere tilbøjelige til at tro, at tingene går i den rigtige retning i deres liv (74 %) end dem, der har problemer det meste af tiden (32 %).

Af de socio-professionelle grupper er lederne mest tilbøjelige til at sige, at tingene går i den rigtige retning i deres liv personligt (76 %), mens andelen er lavest blandt arbejdsløse respondenter (38 %).

D73.4 På nuværende tidspunkt vil du sige, at tingene generelt går i den rigtige retning eller i den forkerte retning, i...? Dit liv personligt (%-EU)

Tingene går i den rigtige retning	Tingene går i den forkerte retning	Hverken den ene eller den anden (Spontan)	Jeg ved det ikke
EU27	63	24	8	5
Alder
15-24	73	17	7	3
25-39	65	25	6	4
40-54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Uddannelse (slut af)
15 —	49	35	10	6
16-19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Stadig studerer	76	15	6	3
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	68	20	8	4
Ledere	76	14	7	3
Andre hvide kraver	68	21	7	4
Manuelle arbejdere	57	31	7	5
Hus personer	47	38	11	4
Arbejdsløse	38	44	12	6
Pensioneret	60	24	10	6
Studerende	76	15	6	3
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	32	54	9	5
Fra tid til anden	49	35	10	6
Næsten aldrig/aldrig	74	15	7	4

I betragtning af faldet i andelen i de seneste seks måneder, som mener, at tingene går i den rigtige retning i EU, er det ikke overraskende, at optimismen i EU's fremtid også er faldet. De fleste europæiske borgere er dog stadig optimistiske.

Lige under seks ud af ti europæere (57 %, -5 procentpoint siden april-maj 2022) siger, at de er optimistiske med hensyn til EU's fremtid, mens 39 % (+ 5 procentpoint) er pessimistiske.

Optimismen om EU's fremtid ligger stadig på et relativt højt niveau sammenlignet med resultaterne i de seneste ti år. De seneste resultater viser imidlertid et fald i optimismen siden april-maj 2022, og dette er en del af et støt fald siden 2020, hvilket falder sammen med begyndelsen af covid-19-pandemien.

(Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) Jeg ved det ikke 4 (=) I alt "ikke optimistisk" 39 (°5) Totalt "optimistisk" 57 (-5) SD22 Vil De sige, at De er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (% — EU27) Med undtagelse af Grækenland, Cypern og Frankrig siger flertallet af respondenterne i hver medlemsstat, at de er optimistiske med hensyn til EU's fremtid. Det mener mindst tre fjerdedele af respondenterne i Irland (84 %), Danmark (81 %) og Malta (77 %).

I Grækenland er 41 % optimistiske og 56 % pessimistiske med hensyn til EU's fremtid. I Cypern er 44 % optimistiske og 53 % pessimistiske, mens 44 % i Frankrig er optimistiske og 51 % pessimistiske.

Optimismen om EU's fremtid er steget i Kroatien (70 %, + 5 procentpoint) og Rumænien (59 %, + 3 procentpoint). Den er imidlertid faldet i 10 lande med de største fald i Spanien (57 %, -12 procentpoint), Belgien (54 %, -10 procentpoint) og Frankrig (44 %, -10 procentpoint). Resultaterne er forblevet stabile i 15 medlemsstater.

Som følge af disse ændringer er optimismen blevet mindretalsopfattelsen i Frankrig.

Udvikling okt/nov 2022 — apr./maj 2022 Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 SD22 Vil De sige, at De er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (% — optimistisk) Den sociodemografiske analyse illustrerer visse forskelle i optimisme med hensyn til EU's fremtid. De 15-24-årige (64 %) er mere tilbøjelige til at være optimistiske med hensyn til EU's fremtid, navnlig i forhold til dem i alderen 55+ (55 %). Analysen viser også, at jo længere en respondent forblev i uddannelse, jo mere sandsynligt er de at være optimistiske: 65 %, der afsluttede en uddannelse på 20 år eller derover, er positive med hensyn til EU's fremtid, sammenlignet med 45 %, der afsluttede en uddannelse på 15 år eller derunder.

Blandt socio-professionelle grupper er ledere (70 %) og studerende (67 %) de mest optimistiske, især sammenlignet med husstande og arbejdsløse respondenter (begge 45 %). Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger (63 %), er meget mere tilbøjelige til at være optimistiske end dem, der har problemer det meste af tiden (34 %).

Respondenter, der har et positivt billede af EU (85 %), er især mere tilbøjelige til at føle sig optimistiske med hensyn til EU's fremtid end dem, der har et neutralt (43 %) eller negativt (9 %) syn på EU. Respondenter, der følger europæisk politik (66 %), er også mere tilbøjelige til at føle sig optimistiske med hensyn til EU's fremtid end dem, der ikke følger sådanne nyheder (47 %).

SD22 Vil De sige, at De er meget optimistisk, ret optimistisk, ret pessimistisk eller meget pessimistisk med hensyn til EU's fremtid? (% — EU)

Totalt "optimistisk"	I alt "Ikke optimistisk"	Jeg ved det ikke
EU27	57	39	4
Alder
15-24	64	31	5
25-39	59	38	3
40-54	58	40	2
55+	55	40	5
Uddannelse (slut af)
15 —	45	49	6
16-19	55	41	4
20+	65	32	3
Stadig studerer	67	29	4
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	58	38	4
Ledere	70	28	2
Andre hvide kraver	63	35	2
Manuelle arbejdere	54	43	3
Hus personer	45	49	6
Arbejdsløse	45	49	6
Pensioneret	54	40	6
Studerende	67	29	4
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	34	61	5
Fra tid til anden	53	43	4
Næsten aldrig/aldrig	63	33	4
Billede af EU
Total "positiv"	85	13	2
Neutral	43	50	7
I alt "Negative"	9	89	2
Følg europæisk politik
Følg med	66	32	2
Følg ikke efter	47	46	7

II. STIGENDE LEVEOMKOSTNINGER

Det foregående kapitel fremhævede de stigende leveomkostninger som den største bekymring for de europæiske borgere. Dette skyldes sandsynligvis stigende inflation og afspejler resultaterne af den nylige standard Eurobarometer-undersøgelse (EB97), som viste, at leveomkostningerne er vokset dramatisk som et område, der giver anledning til bekymring i de seneste to år. Dette kapitel ser nærmere på spørgsmålet ved at undersøge husholdningernes aktuelle finansielle situation, og hvordan deres levestandard er blevet påvirket af globale begivenheder såsom covid-19-pandemien og krigen i Ukraine. I kapitlet vurderes derefter forventningerne til levevilkårene og den økonomiske situation om et år.

Mens de stigende leveomkostninger har været en bekymring i nogen tid, er den største ændring i denne betænkning, at de fremtidige forventninger er blevet meget mere pessimistiske. Hvis europæerne allerede haroplevet en forringelse af deres levestandard, forventer de for det meste at se en i det næste år. Der har også været en stor stigning i den andel, der forventer, at deres egne levevilkår og situationen i deres nationale økonomi bliver værre om et år.

Kapitlet måler også tilfredsheden med de foranstaltninger, der er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger. I betragtning af den bekymring, som borgerne giver udtryk for over de stigende leveomkostninger, er det ikke overraskende, at mange er kritiske over for de foranstaltninger, der træffes for at løse dette problem, både på nationalt plan og på EU-plan.

Den måde, hvorpå husholdningerne forvaltes økonomisk, er et kritisk spørgsmål i sig selv, men det har også konsekvenser for andre spørgsmål. Som vi vil se i hele betænkningen, er respondenternes finansielle situation et af de vigtigste sociodemografiske karakteristika, der påvirker holdninger til forskellige spørgsmål, herunder holdninger til EU og Europa-Parlamentet og til at stemme ved valg til Europa-Parlamentet.

Eurostats data viser klart, at inflationen er begyndt at stige som følge af pandemien og er blevet yderligere forværret som følge af krigen i Ukraine. Dette er især tilfældet for energipriserne, som er steget med over 35 procentpoint i forhold til samme tid sidste år. Som følge heraf er europæernes livssituation blevet væsentligt påvirket.

Energi: 38,7 % Fødevarer: + 17,8 % Alle varer: + 11,5 % Inflationen i Den Europæiske Union

2.1 EU-husholdningernes finansielle situation

Når man ser på deres økonomiske indkomst, er der en bred opdeling mellem de europæiske borgere mellem dem, der lever komfortabelt, og dem, der lever i vanskeligheder. Lidt over halvdelen (54 %) siger, at de lever komfortabelt, herunder 8 %, der lever "meget komfortabelt" og 46 % "snarere komfortabelt". I modsætning hertil siger 45 %, at de lever med vanskeligheder, herunder 36 %, der lever med "nogle vanskeligheder" og 9 % med "mange vanskeligheder".

At leve med en masse problemer med din nuværende indkomst 9 At leve med nogle vanskeligheder med din nuværende indkomst 36 Afslag (SPONTAN) 1 Jeg ved det ikke 1 At leve meget komfortabelt med din nuværende indkomst 8 At leve ret komfortabelt med din nuværende indkomst 46 (Oktober/november 2022) QA16 Når du tænker på din husstands indkomst, hvordan vil du beskrive din nuværende situation? (% — EU27) Der er store forskelle mellem landene. I 16 medlemsstater siger flertallet af respondenterne, at de lever komfortabelt. Andelen er højest i Sverige (87 %), Danmark (86 %), Finland (84 %), Nederlandene (82 %) og Luxembourg (80 %). I 11 lande siger flertallet derimod, at de lever med vanskeligheder. Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige dette i Grækenland (79 %) og Bulgarien (75 %), efterfulgt af Rumænien (64 %), Slovakiet (63 %) og Ungarn (62 %).

Kort Legend QA16 Når du tænker på din husstands indkomst, hvordan vil du beskrive din nuværende situation? (% — "levende med vanskeligheder") I den sociodemografiske analyse er mænd mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de lever komfortabelt med deres nuværende indkomst (57 % mod 51 %). Der er ingen klar forskel på alder.

Der er stor forskel på uddannelsesniveau. Respondenter, der afsluttede deres uddannelse i en alder af 20 år eller derover, er meget mere tilbøjelige til at sige, at de lever komfortabelt (69 %), sammenlignet med dem, der forlod i en alder af 16-19 (47 %) eller i en alder af 15 eller derunder (39 %). Der er også store variationer efter socio-professionel kategori: andelen, der siger, at de lever komfortabelt, varierer fra 79 % blandt ledere til 22 % blandt arbejdsløse.

QA16 Når du tænker på din husstands indkomst, hvordan vil du beskrive din nuværende situation? (%-EU)

I alt "at leve komfortabelt"	I alt "at leve med vanskeligheder"	Jeg ved det ikke
EU27	54	45	0
Køn
Mand	57	41	1
Kvinde	51	48	0
Alder
15-24	55	41	3
25-39	55	44	0
40-54	52	47	0
55+	55	44	0
Uddannelse (slut af)
15 —	39	61	0
16-19	47	52	0
20+	69	30	0
Stadig studerer	56	39	3
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	65	34	0
Ledere	79	20	0
Andre hvide kraver	57	42	0
Manuelle arbejdere	45	54	0
Hus personer	35	64	0
Arbejdsløse	22	77	0
Pensioneret	54	46	0
Studerende	56	39	3

Omkring en ud af ti europæere (9 %) siger, at de i de sidste tolv måneder har haft svært ved at betale deres regninger det meste af tiden. Tre ud af ti (30 %) siger, at de har problemer fra tid til anden, mens seks ud af ti (60 %) siger, at de aldrig eller næsten aldrig har disse vanskeligheder.

Afvisning (SPONTANEOUS) 1 (=) Fra tid til anden 30 (+ 4) Det meste af tiden 9 (+ 2) Næsten aldrig/aldrig 60 (-6) (Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde svært ved at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (% — EU27) Respondenterne i Grækenland (35 %) er langt de mest tilbøjelige til at sige, at de har svært ved at betale regninger det meste af tiden, efterfulgt af regninger i Bulgarien, Cypern (begge 18 %) og Portugal (17 %). I den anden yderlighed siger mindst otte ud af ti respondenter, at de aldrig eller næsten aldrig har problemer i Danmark, Sverige (begge 91 %), Nederlandene (83 %), Luxembourg (82 %) og Finland (80 %).

Næsten aldrig/aldrig Det meste af tiden Fra tid til anden Afvisning (SPONTANEOUS) D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde svært ved at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (%) I den sociodemografiske analyse er respondenter, der afsluttede deres uddannelse tidligt, langt mere tilbøjelige til at sige, at de har svært ved at betale regninger det meste af tiden. Andelen er 16 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år eller derunder, sammenlignet med 5 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover. Der er også store variationer efter socio-professionel kategori. Andelen, der siger, at de har svært ved at betale regninger det meste af tiden, er lavest blandt ledere (3 %) og er mindre end en ud af ti blandt de fleste grupper, men er meget højere blandt arbejdsløse (31 %) og husmænd (20 %). Resultaterne er ens efter aldersgrupper og mellem mænd og kvinder.

D60 I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde svært ved at betale dine regninger i slutningen af måneden...? (% — EU)

Det meste af tiden	Fra tid til anden	Næsten aldrig/aldrig	Afvisning (spontan)
EU27	9	30	60	1
Køn
Mand	9	28	62	1
Kvinde	9	33	57	1
Uddannelse (slut af)
15 —	16	39	45	0
16-19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Stadig studerer	6	28	62	4
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	9	25	64	2
Ledere	3	18	78	1
Andre hvide kraver	6	34	60	0
Manuelle arbejdere	9	40	50	1
Hus personer	20	39	41	0
Arbejdsløse	31	37	32	0
Pensioneret	8	26	66	0
Studerende	6	28	62	4

Mere end otte ud af ti europæere siger, at de allerede har oplevet en forringelse af deres levestandard eller forventer, at dette vil ske i det næste år.

Respondenterne blev bedt om at tænke på deres personlige levestandard og overveje spørgsmål som f.eks. konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser. Næsten halvdelen af borgerne (46 %) siger, at deres levestandard allerede er blevet reduceret, og de forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. Omkring fire ud af ti (39 %) siger, at deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men mener, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. En ud af syv (14 %) siger, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard.

Din levestandard er steget 1 Du forventer ikke nogen ændring eller indflydelse på din levestandard 14 Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. 39 (Oktober/november 2022) Ved ikke/Intet svar 0 Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år. 46 Mange elementer, såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser, påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Hvis du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilken af ​​disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (% — EU27)

Eurobarometerundersøgelsen i april-maj 2022 (EB 97.3) stillede et lignende spørgsmål, der specifikt fokuserede på indvirkningen på levestandarden af krigen i Ukraine. Resultaterne var de samme, idet fire ud af ti EU-borgere (40 %) sagde, at deres levestandard allerede var blevet reduceret, og at næsten halvdelen (47 %) forventede dette i løbet af det næste år. Disse resultater bekræfter, at de stigende leveomkostninger allerede har været et stort problem i 2022 og forventes at fortsætte ind i 2023.

I 14 medlemsstater er flertallets holdning, at respondenterne allerede har set en reduktion i deres levestandard og forventer, at dette fortsætter i det næste år. Dette vil især være tilfældet i Cypern (70 %), Grækenland (66 %), Malta (65 %) og Frankrig (62 %).

I 12 lande er den mest almindelige holdning, at respondenterne siger, at deres levestandard endnu ikke er blevet reduceret, men mener, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år. Andelen er højest i Slovakiet (50 %), Luxembourg (49 %), Ungarn og Sverige (begge 47 %). I Slovenien siger lige store andele, at de allerede har set en reduktion i deres levestandard, som siger, at det endnu ikke er blevet reduceret, men forventer, at det gør det i det næste år (begge 39 %).

Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard i Nederlandene (30 %), Sverige (27 %), Finland (25 %) og Danmark (22 %).

Samlet "Allerede er blevet reduceret" I alt "endnu ikke blevet reduceret, men vil være" I alt "Ikke ændret/forhøjet" Jeg ved det ikke. Intet svar Mange elementer, såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser, påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Hvis du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilken af ​​disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (%) En geografisk analyse af resultaterne viser, at respondenterne i de sydlige dele af Europa er mere tilbøjelige til at sige, at de allerede har oplevet en forringelse af deres levestandard sammenlignet med respondenterne i de nordlige dele af Europa.

Kort Legend Mange elementer, såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser, påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Hvis du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilken af ​​disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (% -Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i den næste Den sociodemografiske analyse viser forskelle efter alder og uddannelsesniveau, selv om det i hver gruppe kun er et mindretal, der siger, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard.

Med hensyn til aldersgruppe har respondenter i alderen 15-24 år mindst sandsynlighed for at sige, at de allerede har oplevet en reduktion i deres levestandard (37 % mod 46 %-49 % i ældre aldersgrupper) og er mest tilbøjelige til at sige, at de ikke forventer nogen ændring eller indvirkning på deres levestandard (17 % mod 13 %-15 %).

Respondenter, der afsluttede deres uddannelse tidligt, er mere tilbøjelige til at sige, at de allerede har set en reduktion i deres levestandard. Andelen varierer fra 56 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år eller derunder, til 41 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover.

Hvad angår socio-professionel kategori, er det mest sandsynligt, at de arbejdsløse respondenter siger, at de allerede har oplevet en reduktion i deres levestandard (61 %), mens dette er lavest blandt studerende (34 %) og ledere (36 %).

Som det kunne forventes, er respondenter, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, også mere tilbøjelige til at sige, at de allerede har set en reduktion i deres levestandard (77 %) sammenlignet med dem, der sjældent eller aldrig har problemer (35 %).

Mange elementer, såsom konsekvenserne af covid-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser, påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Hvis du tænker på din personlige levestandard (f.eks. de varer og tjenesteydelser, du har råd til), hvilken af ​​disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? (%)

Din levestandard er allerede blevet reduceret, og du forventer, at dette stadig vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Din levestandard er endnu ikke blevet reduceret, men du tror, at det vil være tilfældet i løbet af det næste år.	Du forventer ikke nogen ændring eller indflydelse på din levestandard	Din levestandard er steget	Ved ikke/Intet svar
EU27	46	39	14	1	0
Alder
15-24	37	43	17	1	2
25-39	46	40	13	1	0
40-54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Uddannelse (slut af)
15 —	56	32	11	1	0
16-19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Stadig studerer	34	45	18	1	2
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	44	40	14	1	1
Ledere	36	45	18	1	0
Andre hvide kraver	43	43	13	1	0
Manuelle arbejdere	51	36	12	1	0
Hus personer	54	34	11	0	1
Arbejdsløse	61	26	12	1	0
Pensioneret	48	36	15	1	0
Studerende	34	45	18	1	2
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	77	14	7	1	1
Fra tid til anden	57	32	10	1	0
Næsten aldrig/aldrig	35	46	17	1	1

2.2 Fremtidens perspektiv

Borgerne er blevet meget mere pessimistiske med hensyn til deres levevilkår og deres nationale økonomis situation. Fire ud af ti europæere (40 %) forventer, at deres levevilkår bliver værre om et år, hvilket er en stor stigning siden november-december 2021 (+ 18 procentpoint). En tilsvarende andel (42 %, -12 procentpoint) forventer, at deres levevilkår er de samme om et år, mens kun 13 % mener, at de vil være bedre (-8 procentpoint).

Bedre Værre Det samme Jeg ved det ikke Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 SD21.1 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (% — EU27) I 12 medlemsstater mener flertallet af respondenterne, at deres levevilkår vil blive værre om et år. Andelen er højest i Slovakiet (57 %), Tjekkiet, Grækenland (begge 53 %) samt Tyskland og Portugal (begge 49 %). I de øvrige 15 lande mener flertallet, at levevilkårene vil forblive de samme, og dette synspunkt er mest udbredt i Finland (64 %), Danmark, Nederlandene (begge 58 %) og Irland (54 %).

Der er kun tre lande, hvor mere end en ud af fem respondenter mener, at deres levevilkår vil være bedre om et år: Rumænien (23 %), Kroatien (22 %) og Nederlandene (21 %).

I 12 medlemsstater mener flertallet af respondenterne, at deres levevilkår vil blive værre om et år. Andelen er højest i Slovakiet (57 %), Tjekkiet, Grækenland (begge 53 %) samt Tyskland og Portugal (begge 49 %). I de øvrige 15 lande mener flertallet, at levevilkårene vil forblive de samme, og dette synspunkt er mest udbredt i Finland (64 %), Danmark, Nederlandene (begge 58 %) og Irland (54 %).

Bedre Værre Det samme Jeg ved det ikke SD21.1 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? (% — situationen for økonomien (NATIONALITET)) I 21 medlemsstater er andelen, der mener, at deres levevilkår vil være bedre om et år, faldet siden november-december 2021. De største fald ses i Estland (13, -17 procentpoint), Malta (13 %, -14 procentpoint), Portugal (9 %, -11 procentpoint), Tyskland (8 %, -10 procentpoint) og Italien (18 %, -10 procentpoint). I de resterende seks medlemsstater er resultaterne forblevet stabile.

Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 SD21.1 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (% — bedre) Størstedelen af europæerne (60 %) mener, at situationen i deres nationale økonomi vil blive værre om et år, hvilket er en stor stigning i den andel, der sagde dette i november-december 2021 (+ 23 procentpoint). Omkring en fjerdedel mener, at situationen i deres nationale økonomi vil være omtrent den samme om et år (24 %, -12 procentpoint), mens kun 11 % (-11 procentpoint) mener, at det vil være bedre.

Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 Bedre Værre Det samme Jeg ved det ikke SD21.2 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (NATIONALITET) (% — EU27) I hver medlemsstat mener flertallet af respondenterne, at situationen i deres nationale økonomi vil blive værre om et år. Andelen varierer fra 74 % i Tyskland og 72 % i både Tjekkiet og Slovakiet til 46 % i både Irland og Luxembourg og 45 % i Danmark.

Respondenterne forventer med størst sandsynlighed, at situationen i deres nationale økonomi forbliver den samme i Danmark, Spanien (begge 34 %) og Ungarn (33 %).

I hvert land forventer ikke mere end en ud af fem respondenter, at situationen i deres nationale økonomi bliver bedre om et år. Respondenterne er mest tilbøjelige til at indtage dette synspunkt i Malta, Rumænien (begge 19 %), Italien (18 %) og Danmark (17 %).

Bedre Værre Det samme Jeg ved det ikke SD21.2 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (NATIONALITET) (% — EU) I 23 medlemsstater har der været et fald siden november-december 2021 i den andel, der mener, at situationen for den nationale økonomi vil blive bedre om et år. De største fald kan ses i Estland (8 %, -21 procentpoint), Tyskland (6 %, -20 procentpoint), Sverige (12 %, -17 procentpoint), Finland (9 %, -17 procentpoint), Italien (18 %, -16 procentpoint), Irland (14 %, -14 procentpoint) og Portugal (7 %, -14 procentpoint). Resultaterne er stabile i de fire andre lande (Bulgarien, Polen, Rumænien og Slovakiet).

Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 SD21.2 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (NATIONALITET) (% — bedre) I den sociodemografiske analyse er respondenterne i hver gruppe mere tilbøjelige til at tro, atlevevilkårene vil være værre om et år end at tro, at de vil være bedre. Der er en klar forskel efter aldersgruppe, hvor de 15-24-årige er mest tilbøjelige til at tro, at deres levevilkår vil være bedre om et år (25 %), og dem i alderen 55+ er mindst tilbøjelige til at sige dette (7 %).

Respondenter, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at tro, at deres levevilkår vil være bedre om et år (15 %) og er mindre tilbøjelige til at tro, at de vil blive værre (34 %), sammenlignet med dem, der forlod i en alder af 15 år eller derunder (9 % og 46 %).

I forhold til vanskeligheder med at betale regninger er der ingen forskel i den andel, der mener, at tingene vil være bedre om et år. Men dem, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, er mere tilbøjelige til at sige, at deres levevilkår vil være værre (63 %), sammenlignet med dem, der sjældent eller aldrig har problemer (33 %).

SD21.1 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Dine levevilkår (% — EU)

Bedre	Værre	Det samme	Jeg ved det ikke
EU27	13	40	42	5
Alder
15-24	25	29	41	5
25-39	19	39	38	4
40-54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Uddannelse (slut af)
15 —	9	46	39	6
16-19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Stadig studerer	24	28	43	5
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	12	63	20	5
Fra tid til anden	14	49	32	5
Næsten aldrig/aldrig	13	33	50	4

Resultaterne er generelt konsistente på tværs af de forskellige sociodemografiske grupper med hensyn til forventningerne til den nationale økonomi om et år. Når man ser på aldersgrupper, er det mere sandsynligt, at respondenterne i alderen 15-24 år tror, at situationen i den nationale økonomi vil blive bedre om et år (16 %) end dem i alderen 55+ (9 %).

Respondenter, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, er mere tilbøjelige til at sige, at situationen i den nationale økonomi vil blive værre (72 %), sammenlignet med dem, der sjældent eller aldrig har problemer (58 %).

Svarene på dette spørgsmål er relateret til dem, der vedrører levevilkårene. Blandt dem, der forventer, at deres levevilkår bliver bedre om et år, forventer 56 % også, at den nationale økonomi bliver bedre.

SD21.2 På et års tid, tror du, at hver af følgende vil være bedre, værre eller det samme som i dag? Situationen for økonomien (NATIONALITET) (% — EU)

Bedre	Værre	Det samme	Jeg ved det ikke
EU27	11	60	24	5
Alder
15-24	16	50	27	7
25-39	12	61	24	3
40-54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	8	72	16	4
Fra tid til anden	11	61	24	4
Næsten aldrig/aldrig	11	58	26	5
Forventninger til levevilkårene
Bedre	56	29	13	2
Værre	3	91	5	1
Samme	6	42	49	3

2.3 Tilfredshed med de nuværende nationale og europæiske foranstaltninger

En tredjedel af borgerne (33 %) siger, at de er tilfredse med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger i deres nationale regering, mens næsten to tredjedele (64 %) ikke er tilfredse, herunder 27 %, der "ikke er tilfredse".

Den samme andel (33 %) er tilfreds med de foranstaltninger, som EU har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger, idet 56 % ikke er tilfredse, herunder 22 %, der "ikke er tilfredse".

Samlet set er det mindre sandsynligt, at respondenterne får et negativt syn på de foranstaltninger, som EU har truffet end af deres nationale regering (henholdsvis 64 % og 56 % er ikke tilfredse), selv om flere respondenter giver et "ikke-kendskab" svar i forhold til EU (11 %) end for deres nationale regering (3 %).

Regeringen (NATIONALITET) Den Europæiske Union Samlet "tilfreds" I alt "Ikke tilfreds" Jeg ved det ikke QA19 Hvor tilfreds eller ikke er De med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) med...? (% — EU27) I tre medlemsstater siger et flertal af respondenterne, at de er tilfredse med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger for deres nationale regering: Malta (66 %), Luxembourg (62 %) og Irland (60 %). I de øvrige 24 medlemsstater er flertallet ikke tilfredse, og dette er højest i Slovakiet (82 %), Estland (81 %), Grækenland og Cypern (begge 79 %).

Samlet "tilfreds" I alt "Ikke tilfreds" Jeg ved det ikke QA19.1 Hvor tilfreds eller ikke er du med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) ved...? (% — regeringen (NATIONALITET)) I fem medlemsstater siger et flertal af respondenterne, at de er tilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet for at tackle de stigende leveomkostninger: Irland (55 %), Malta (52 %), Luxembourg, Polen (begge 47 %) og Danmark (39 %). I de øvrige 22 medlemsstater er flertallet ikke tilfredse, og dette er højest i Grækenland (77 %), Cypern (76 %), Estland (65 %), Belgien og Slovakiet (begge 64 %).

Samlet "tilfreds" I alt "Ikke tilfreds" Jeg ved det ikke Spørgsmål19.2 Hvor tilfreds eller ikke er De med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) ved...? (% — EU) I den sociodemografiske analyse varierer resultaterne efter uddannelsesniveau og økonomiske situation, og dette gælder både for foranstaltninger truffet af den nationale regering og EU. F.eks. er det mere sandsynligt, at respondenter, der sjældent eller aldrig har svært ved at betale regninger, er tilfredse med de foranstaltninger, som deres nationale regering (36 %) og EU (34 %) har truffet, end dem, der har problemer det meste af tiden (henholdsvis 21 % og 20 %). Med hensyn til begge spørgsmål er det mest sandsynligt, at krybskytter er tilfredse, mens husmænd og arbejdsløse respondenter er mindst tilfredse.

Respondenter, hvis overordnede image af EU er positivt, er mere tilbøjelige til at være tilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet (48 %), sammenlignet med dem, der har et negativt billede af EU (7 %). De er også mere tilfredse med de foranstaltninger, som den nationale regering har truffet (46 % af dem, der har et positivt billede af EU mod 13 % af dem med et negativt billede).

Hvis respondenterne forventer, at deres nationale økonomi bliver bedre om et år, er det mere sandsynligt, at de er tilfredse med foranstaltninger truffet af deres regering (55 % mod 26 % af dem, der forventer, at den økonomiske situation bliver værre). De er også mere tilfredse med de foranstaltninger, som EU har truffet (52 % blandt dem, der forventer, at økonomien bliver bedre sammenlignet med 26 % af dem, der forventer, at den bliver værre).

QA19 Hvor tilfreds eller ikke er De med de foranstaltninger, der hidtil er truffet for at tackle de stigende leveomkostninger (f.eks. de stigende fødevare- eller energipriser) med...? (% — EU)

Regeringen (NATIONALITET)	Den Europæiske Union
Samlet "tilfreds"	I alt "Ikke tilfreds"	Samlet "tilfreds"	I alt "Ikke tilfreds"
EU27	33	64	33	56
Alder
15-24	27	69	28	62
25-39	32	66	32	60
40-54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	31	66	32	58
Ledere	40	57	38	50
Andre hvide kraver	34	63	36	53
Manuelle arbejdere	29	69	31	61
Hus personer	27	71	23	66
Arbejdsløse	26	72	25	64
Pensioneret	34	62	31	57
Studerende	36	57	37	47
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	21	77	20	72
Fra tid til anden	31	67	32	60
Næsten aldrig/aldrig	36	60	34	53
Billede af EU
Total "positiv"	46	51	48	40
Neutral	26	71	23	66
I alt "Negative"	13	86	7	87
Forventet situation i den nationale økonomi
Bedre	55	43	52	40
Værre	26	72	26	63
Samme	42	55	41	50

III. STØTTE TIL UKRAINE

Dette kapitel omhandler europæernes holdning til krigen i Ukraine og den rolle, som EU og medlemsstaterne spiller. På trods af de mange udfordringer, som Europa står over for, er der bred tilslutning til EU's støtte til Ukraine og de specifikke foranstaltninger, det har truffet. De fleste europæere er også tilfredse med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine.

De fleste borgere opfatter den russiske krig i Ukraine som havende en grundlæggende indvirkning på deres liv, med kun et mindretal tror, at deres liv vil fortsætte uændret som følge heraf.

3.1 Borgernes godkendelse af EU's holdning og tiltag til støtte for Ukraine

Tre ud af fire EU-borgere (74 %) siger, at de godkender EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion, og dette omfatter 33 %, der "stærkt godkender" og 41 %, der "noget godkender". Omkring en ud af fire (23 %) misbilliger EU's støtte, herunder 16 %, der "noget misbilliger" og 7 %, der "meget misbilliger".

(Oktober/november 2022) Lidt godkende 41 Lidt misbilliget 16 Stærkt misbilliget 7 Ved ikke/Intet svar 3 Stærkt godkende 33 QA13 Samlet set godkender eller misbilliger De EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (% — EU27) I alle lande er der flere, der bifalder EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion. Den andel, der godkender EU's støtte, er højest i Sverige (97 %), Finland (95 %), Nederlandene (93 %), Danmark og Portugal (begge 92 %). Graden af misbilligelse er størst i de sydøstlige dele af Europa, f.eks. i Grækenland (48 %), Slovakiet (46 %), Bulgarien (44 %) og Cypern (42 %).

Kort Legend QA13 Samlet set godkender eller misbilliger De EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (% — i alt "Godkend")

Når man ser på de potentielle forbindelser mellem den offentlige støtte til Ukraine og borgernes økonomiske situation, opstår der en række interessante indsigter: For det første er der en positiv sammenhæng mellem borgernes godkendelse af EU's støtte til Ukraine og deres respektive landes BNP pr. indbygger. Med andre ord er der større sandsynlighed for, at lande med et højere BNP pr. indbygger godkender EU's støtte til Ukraine. Diagrammet viser en moderat og positiv korrelationskoefficient (0,39) med et konfidensniveau, der er statistisk signifikant i mere end 95 % af tilfældene.

Positiv korrelation: R(25) = 0,39, p &0.5 Procentdel af borgere, der godkender EU-støtte til Ukraine BNP pr. indbygger i KKS* QA13 BNP pr. indbygger og godkendelse af EU's støtte til Ukraine På den anden side, og måske endnu mere fortællende i betragtning af, hvor størstedelen af de europæiske borgere personligt står i dette spørgsmål, er der ingen signifikant forbindelse mellem et lands inflationsrate og folks accept af EU's støtte til Ukraine. På samme måde påvirker et lands arbejdsløshedsprocent ikke, hvor sandsynligt dets borgere vil godkende EU-støtte til Ukraine. Ingen af de to korrelationskoefficienter er relevante (-0,08 for inflation; og -0,17 for arbejdsløshed) og er begge ikke statistisk signifikante (p=> 0,05).

Ingen sammenhæng med inflationen: R(25) = -0,08, p= 0,68 Ingen sammenhæng med arbejdsløshed: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflation Arbejdsløshed Inflation og arbejdsløshed Procentdel af borgere, der godkender EU-støtte til Ukraine Eurostat: HICP — oktober 2022 (årlig ændringsrate) WEBADRESSE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data hentet 06. december 2022] Eurostat: Arbejdsløshed — september 2022 (sæsonkorrigeret) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data hentet 25. november 2022] QA13 Inflation/arbejdsløshed og godkendelse af EU's støtte til Ukraine Selv et flertal af EU-borgere, der har svært ved at betale regninger, godkender, at EU står over for Ukraine (66 %), og kun 31 % er imod.

Ved ikke/Intet svar 3 I alt "Fornøjelig" 31 Samlet "Godkend" 66 QA13 Samlet set godkender eller misbilliger De EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? Basis = D60. I løbet af de sidste 12 måneder, vil du sige, at du havde svært ved at betale dine regninger i slutningen af måneden...? Det meste af tiden og fra tid til anden QA13 & D60 To tredjedele af dem, der har svært ved at betale regninger, godkender EU's støtte til Ukraine

Den sociodemografiske analyse viser, at højere uddannede respondenter, dvs. dem, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at godkende EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion (81 %) sammenlignet med dem, der forlod i en alder af 16-19 (71 %) eller 15 år eller derunder (66 %). Blandt socio-professionelle grupper er den andel, der godkender EU's støtte, højest blandt ledere (84 %) og laveste blandt husfolk (63 %). Yngre respondenter er lidt mere tilbøjelige til at godkende EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion (77 % af de 15-24-årige mod 73-75 % i ældre aldersgrupper).

Godkendelsen af EU's støtte til Ukraine er højere blandt respondenterne, hvis overordnede image af EU er positivt (91 % mod 38 % af dem, hvis image af EU er negativt).

QA13, samlet set, godkender eller misbilliger De EU's støtte til Ukraine efter Ruslands invasion af Ukraine? (% — EU)

Samlet "Godkend"	I alt "Fornøjelig"	Ved ikke/Intet svar
EU27	74	23	3
Alder
15-24	77	20	3
25-39	75	22	3
40-54	74	23	3
55+	73	24	3
Uddannelse (slut af)
15 —	66	30	4
16-19	71	26	3
20+	81	17	2
Stadig studerer	79	17	4
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	73	24	3
Ledere	84	14	2
Andre hvide kraver	76	21	3
Manuelle arbejdere	69	28	3
Hus personer	63	33	4
Arbejdsløse	68	27	5
Pensioneret	74	22	4
Studerende	79	17	4
Billede af EU
Total "positiv"	91	8	1
Neutral	67	28	5
I alt "Negative"	38	59	3

Respondenterne blev derefter bedt om at overveje de forskellige foranstaltninger, som EU har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, f.eks. sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte.

Omkring tre ud af fire EU-borgere (73 %) siger, at de godkender EU's indsats for at støtte Ukraine, og dette omfatter 31 %, der "stærkt godkender" og 42 %, der "noget godkender". Omkring en ud af fire (24 %) misbilliger EU's tiltag, herunder 16 %, der "noget misbilliger" og 8 %, der "meget misbilliger".

(Oktober/november 2022) Lidt godkende 42 Lidt misbilliget 16 Stærkt misbilliget 8 Ved ikke/Intet svar 3 Stærkt godkende 31 Spørgsmål 14 Lad os nu tænke mere detaljeret over de forskellige foranstaltninger, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, såsom sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte: godkender eller misbilliger du disse handlinger? (% — EU27) Der er forskellige niveauer for godkendelse af EU's tiltag til støtte for Ukraine. I 24 lande godkender et flertal af respondenterne EU's tiltag, idet mere end ni ud af ti godkender i Sverige, Finland (begge 96 %), Nederlandene (93 %), Danmark (92 %) og Irland (91 %). Flertallet misbilliger imidlertid EU's foranstaltninger i Grækenland (51 %) og Slovakiet (49 %), mens der i Cypern er lige store andele, der godkender og afviser (begge 48 %). Graden af misbilligelse er også forholdsvis høj i Bulgarien (45 %), Ungarn (41 %) og Østrig (40 %).

Endnu en gang er de laveste godkendelsesniveauer for EU's foranstaltninger til støtte for Ukraine koncentreret i de sydøstlige dele af Europa.

Kort Legend Spørgsmål 14 Lad os nu tænke mere detaljeret over de forskellige foranstaltninger, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, såsom sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte: godkender eller misbilliger du disse handlinger? (% — i alt "Godkend") Når man ser på, hvordan borgernes økonomiske situation hænger sammen med den offentlige støtte til Ukraine, er der som tidligere en positiv sammenhæng mellem borgernes godkendelse af EU's støtte til Ukraine og deres respektive landes BNP pr. indbygger. Korrelationskoefficienten i nedenstående diagram viser en moderat positiv korrelation (0,39), som er statistisk signifikant med mere end 95 % af konfidensen.

Positiv korrelation: R(25) = 0,39, p & 0,05 Procentdel af borgere, der godkender EU-foranstaltninger til støtte for Ukraine BNP pr. indbygger i KKS* Eurostat — BNP pr. indbygger i købekraftsstandarden (KKS) — 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Data hentet 25. november 2022] * Købekraftsstandarden (KKS) er en kunstig valutaenhed, der anvendes af Eurostat til sammenligninger af lande for at fjerne prisforskellene mellem medlemsstaterne. QA14 BNP pr. indbygger og godkendelse af EU's specifikke aktioner til støtte for Ukraine Samtidig er der imidlertid ingen signifikant sammenhæng mellem et lands inflationsrate og folks accept af EU's indsats for at støtte Ukraine. På samme måde påvirker et lands arbejdsløshedsprocent ikke, hvor sandsynligt dets borgere vil godkende EU's tiltag til støtte for Ukraine. Ingen af de to korrelationskoefficienter er relevante (-0,07 for inflationen; og -0,2 for arbejdsløsheden), og de er heller ikke statistisk signifikante (i begge tilfælde er p-værdien højere end 0,05).

Inflation Arbejdsløshed Inflation og arbejdsløshed Procentdel af borgere, der godkender EU-støtte til Ukraine Eurostat: HICP — oktober 2022 (årlig ændringsrate) WEBADRESSE: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Data hentet 06. december 2022] Eurostat: Arbejdsløshed — september 2022 (sæsonkorrigeret) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Data hentet 25. november 2022] Kvalitetssikring 14 Inflation/arbejdsløshed og godkendelse af EU's specifikke aktioner til støtte for Ukraine Selv et flertal af de borgere, hvis levestandard er blevet reduceret, godkender EU's specifikke foranstaltninger til støtte for Ukraine (67 %). Til sammenligning godkender 79 % af dem, hvis indkomst endnu ikke er blevet reduceret, og 74 % af dem, der ikke har ændret/forhøjet deres levestandard, foranstaltningerne til støtte for Ukraine.

Godkende Misbilliger Allerede nedsat levestandard Endnu ikke nedsat levestandard, men vil være Ikke ændret/forhøjet levestandard Basis = QA17. Mange elementer, såsom konsekvenserne af covld-19-pandemien, krigen i Ukraine og stigende inflation og priser, påvirker den globale økonomi, herunder Den Europæiske Unions medlemsstater. Tænker du på din personlige levestandard (f.eks. den rejse og de tjenester, du har råd til), hvilken af ​​disse udsagn kommer tættest på din personlige situation? Spørgsmål 14 Lad os nu tænke mere detaljeret over de forskellige foranstaltninger, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, såsom sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte: godkender eller misbilliger du disse handlinger? Yderligere sociodemografisk analyse viser, at respondenter, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at godkende EU's tiltag til støtte for Ukraine (80 %) sammenlignet med dem, der forlod i en alder af 16-19 (69 %) eller 15 år eller derunder (64 %). Blandt socio-professionelle grupper er den andel, der godkender EU's støtte, højest blandt ledere (82 %) og studerende (79 %), mens den er lavest blandt husfolk (63 %).

Godkendelsen af EU's foranstaltninger er højere blandt respondenterne, hvis overordnede image af EU er positivt (90 % mod 36 % af dem, hvis image af EU er negativt). Holdningen til EU's indsats hænger også tæt sammen med det overordnede niveau for godkendelse af EU's støtte til Ukraine. Blandt dem, der godkender EU's støtte til Ukraine, godkender 93 % også de specifikke foranstaltninger, som EU har truffet.

Spørgsmål 14 Lad os nu tænke mere detaljeret over de forskellige foranstaltninger, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, såsom sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte: godkender eller misbilliger du disse handlinger? (%)

Samlet "Godkend"	I alt "Fornøjelig"	Ved ikke/Intet svar
EU27	73	24	3
Uddannelse (slut af)
15 —	64	31	5
16-19	69	28	3
20+	80	18	2
Stadig studerer	79	17	4
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	70	26	4
Ledere	82	16	2
Andre hvide kraver	76	22	2
Manuelle arbejdere	69	28	3
Hus personer	63	32	5
Arbejdsløse	67	30	3
Pensioneret	73	24	3
Studerende	79	17	4
Billede af EU
Total "positiv"	90	9	1
Neutral	67	29	4
I alt "Negative"	36	61	3
Godkendelse af EU's støtte til Ukraine
Godkende	93	6	1
Misbilliger	15	83	2

3.2 Tilfredshed med medlemsstaternes samarbejde

Ud over at godkende EU's støtte til Ukraine er flertallet af europæerne positive over for den måde, hvorpå medlemsstaterne har samarbejdet. Næsten seks ud af ti borgere (58 %) siger, at de er tilfredse med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine, mens næsten fire ud af ti (37 %) ikke er tilfredse.

(Oct/Nov2022) I alt "Ikke tilfreds" 37 Ved ikke/Intet svar 5 Samlet "tilfreds" 58 Spørgsmål 15 Hvor tilfreds eller ej er du med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine? (% — EU27) I 23 medlemsstater er et flertal af respondenterne tilfredse med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine. Tilfredsheden er størst blandt respondenterne i Irland (84 %), Danmark, Portugal (begge 83 %), Sverige (81 %) og Finland (80 %).

I fire medlemsstater er flertallet ikke tilfredse: Grækenland (61 %), Cypern (56 %), Slovakiet (54 %) og Bulgarien (50 %).

Samlet "tilfreds" I alt "Ikke tilfreds" Ved ikke/Intet svar Spørgsmål 15 Hvor tilfreds eller ej er du med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine? (%) I den sociodemografiske analyse er tilfredsheden med samarbejdet mellem EU-medlemsstaterne om at tackle konsekvenserne af krigen i Ukraine højere blandt respondenter, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover (64 %) end blandt dem, der forlod skolen i en alder af 16-19 (54 %) eller 15 år eller derunder (51 %). Blandt socio-professionelle grupper er tilfredsheden størst blandt ledere (66 %), studerende (63 %) og andre hvidhalsarbejdere (62 %), mens den er lavest blandt husfolk (48 %).

Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger, er også mere tilfredse (62 %) end dem, der har problemer det meste af tiden (41 %). Yngre respondenter er lidt mere tilfredse end ældre respondenter (62 % af de 15-24-årige mod 56 % af dem i alderen 55+).

Tilfredsheden med samarbejdet mellem EU's medlemsstater er højere blandt respondenterne, hvis overordnede image af EU er positivt (77 % mod 19 % af dem, der image af EU er negativ).

Igen er holdningerne tæt forbundet med det overordnede niveau for godkendelse af EU's støtte til Ukraine. Blandt dem, der godkender EU's støtte til Ukraine, er 72 % tilfredse med samarbejdet mellem EU's medlemsstater, sammenlignet med 14 % blandt dem, der misbilliger EU's støtte til Ukraine. Af dem, der er tilfredse med samarbejdet mellem medlemsstaterne, ønsker 68 %, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle.

Spørgsmål 15 Hvor tilfreds eller ej er du med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen i Ukraine? (% — EU)

Samlet "tilfreds"	I alt "Ikke tilfreds"	Ved ikke/Intet svar
EU27	58	37	5
Alder
15-24	62	31	7
25-39	59	37	4
40-54	57	39	4
55+	56	39	5
Uddannelse (slut af)
15 —	51	42	7
16-19	54	41	5
20+	64	32	4
Stadig studerer	63	30	7
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	55	42	3
Ledere	66	31	3
Andre hvide kraver	62	35	3
Manuelle arbejdere	54	42	4
Hus personer	48	43	9
Arbejdsløse	53	39	8
Pensioneret	56	38	6
Studerende	63	30	7
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	41	52	7
Fra tid til anden	55	41	4
Næsten aldrig/aldrig	62	33	5
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	68	30	2
Mindre vigtigt	40	56	4
Ingen ændring	62	29	9
Godkendelse af EU's støtte til Ukraine
Godkende	72	24	4
Misbilliger	14	83	3

3.3 Lidt tillid til, at livet vil fortsætte uændret

Kun en tredjedel af borgerne (33 %) er overbeviste om, at deres liv vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser (-4 procentpoint siden april-maj 2022). Kun 4 % (ingen ændring) er "meget sikre", at dette vil være tilfældet. Flertallet (65 %, + 4 procentpoint) siger, at de ikke er sikre på, at dette vil være tilfældet, idet 22 % er "ikke sikker" (+ 4 procentpoint).

(Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) Slet ikke selvsikker 22 (+ 4) Ikke særlig selvsikker 43 (=) Jeg ved det ikke 2 (=) Meget tillidsfuld 4 (=) Temmelig tillidsfuld 29 (-4) QA12 I betragtning af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret? (% — EU27) Irland (50 %) er den eneste EU-medlemsstat, hvor størstedelen af respondenterne er overbeviste om, at deres liv vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser, selv om de samme proportioner i Malta er sikre og ikke selvsikre (begge 48 %).

I den anden ende af spektret mener kun 10 % i Grækenland, 16 % i Slovakiet og 17 % i både Cypern og Litauen, at deres liv vil fortsætte uændret.

Generelt er respondenterne i de østlige dele af Europa mindre sikre på, at deres liv vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser. Dette gælder især for nogle af de lande, der grænser op til Ukraine eller Rusland, såsom de baltiske stater Estland, Letland og Litauen.

Kort Legend QA12 I betragtning af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret? (% — i alt "Ikke sikker") Siden april-maj 2022 er tilliden til livet uændret i fire EU-medlemsstater: Bulgarien (30 %, + 5 procentpoint), Tjekkiet (21 %, + 4 procentpoint), Slovakiet (16 %, + 4 procentpoint) og Kroatien (36 %, + 3 procentpoint). Optimismen er imidlertid faldet i 12 lande, især i Danmark (45 %, -16 procentpoint), Spanien (24 %, -11 procentpoint), Tyskland (32 %, -8 procentpoint) og Portugal (33 %, -8 procentpoint). Der har ikke været nogen ændring eller næsten ingen ændringer i 11 lande.

Som følge af disse ændringer er den negative opfattelse nu dominerende i Danmark.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA12 I betragtning af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret? (% — samlet "Fortrolighed") Når man ser på forholdet mellem den økonomiske situation i medlemsstaterne og borgernes tillid til, at deres liv vil fortsætte uændret, er det måske ikke overraskende, at borgerne i lande med et mindre BNP pr. indbygger er mere tilbøjelige til at føle, at deres liv kan ændre sig. For eksempel er kun 10 % i Grækenland overbevist om, at deres liv vil forblive det samme, mens halvdelen af irerne er positive over for, at deres liv ikke vil ændre sig. Som vist i diagrammet nedenfor findes en korrelation ved analyse af de to variabler sammen. Korrelationskoefficienten (0,49) viser en positiv og statistisk signifikant sammenhæng mellem variablerne (p-værdi & 0,01).

Procentdel af borgere, der er overbeviste om, at livet vil fortsætte uændret BNP pr. indbygger i KKS* Eurostat — BNP pr. indbygger i købekraftsstandarden (KKS) -" 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Data hentet 25. november 2022] * Købekraftsstandarden (KKS) er en artltisk valutaenhed, der anvendes af Eurostat til sammenligninger af lande for at fjerne prisforskellene mellem medlemsstaterne. QA12 BNP pr. indbygger og tillid til, at livet vil fortsætte uændret

Resultaterne af den sociodemografiske analyse viser, at mænd er lidt mere tilbøjelige end kvinder til at være sikre på, at deres liv vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser (36 % mod 31 %). De 15-24-årige er mest tilbøjelige til at have denne tillid, især sammenlignet med dem i alderen 55+ (40 % mod 32 %).

Ledere og studerende (begge 40 %) er mere tilbøjelige til at være sikre end andre samfundsfaglige grupper, især husfolk (25 %) og arbejdsløse respondenter (26 %). Jo færre økonomiske vanskeligheder en respondent oplever, jo mere sandsynligt vil de være sikre på, at deres liv vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine: 35 %, der oplever de mindste vanskeligheder, er sikre, sammenlignet med 21 %, der oplever de største økonomiske vanskeligheder.

Respondenter, der er positive over for EU's indsats for at støtte Ukraine og om samarbejde mellem medlemsstaterne, er mere overbeviste om, at deres liv vil fortsætte uændret. For eksempel er 40 % af dem, der støtter EU's handlinger siden krigens begyndelse, overbeviste om, at deres liv vil fortsætte uændret, sammenlignet med 18 % af dem, der misbilliger disse handlinger.

Respondenter, der mener, at de seneste begivenheder, herunder krigen i Ukraine, ikke vil have nogen indvirkning på deres levestandard, er mere tilbøjelige til at være sikre på, at deres liv vil fortsætte uændret (54 %), sammenlignet med dem, hvis levestandard endnu ikke er blevet påvirket, men som mener, at det vil ske i det næste år (38 %) og dem, hvis levestandard allerede er blevet påvirket (23 %).

QA12 I betragtning af krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret? (%-EU)

Samlet "Fortroligt"	I alt "ikke fortroligt"	Jeg ved det ikke
EU27	33	65	2
Køn
Mand	36	63	1
Kvinde	31	67	2
Alder
15-24	40	57	3
25-39	35	64	1
40-54	33	66	1
55+	32	66	2
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	33	65	2
Ledere	40	59	1
Andre hvide kraver	38	61	1
Manuelle arbejdere	31	68	1
Hus personer	25	74	1
Arbejdsløse	26	73	1
Pensioneret	31	67	2
Studerende	40	57	3
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	21	78	1
Fra tid til anden	34	65	1
Næsten aldrig/aldrig	35	63	2
Godkendelse af EU's støtte til Ukraine
Godkende	40	59	1
Misbilliger	18	81	1
Din levestandard har...
Er allerede blevet reduceret	23	76	1
Er endnu ikke blevet reduceret, men vil blive	38	61	1
Ikke ændret/forhøjet	54	45	1

Alt i alt ønsker et klart flertal af de borgere, der godkender EU's tiltag og støtte til Ukraine, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (62 % af dem, der godkender EU's støtte til Ukraine, og 62 % af dem, der godkender specifikke EU-foranstaltninger). Der er også et flertal, der ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle (51 %) blandt dem, der mener, at deres liv vil ændre sig.

Europa-Parlamentets mindre vigtige rolle Europa-Parlamentets vigtigere rolle Dem, der godkender EU's støtte til Ukraine Dem, der godkender EU's indsats for at støtte Ukraine De, der ikke er overbeviste om, at deres liv vil fortsætte uændret QA4 I lyset af Ruslands invasion af Ukraines borgere ønsker Europa-Parlamentet at spille en vigtigere rolle Base = QA13 Tænker på krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret? Base = QA14 Lad os nu tænke mere detaljeret over de forskellige foranstaltninger, som Den Europæiske Union har truffet for at støtte Ukraine siden krigens start, såsom sanktioner mod den russiske regering eller finansiel, militær eller humanitær støtte: godkender eller misbilliger du disse handlinger? Base = QA12 Tænker på krigen i Ukraine og dens potentielle konsekvenser for dit liv, hvor sikker føler du, at dit liv vil fortsætte uændret?

IV. EU OG EUROPA-PARLAMENTET I BORGERNES ØJNE

Dette kapitel fokuserer på borgernes opfattelse af EU og Europa-Parlamentet. Det begynder med at undersøge opfattelsen af Europa-Parlamentets rolle, de centrale værdier og prioriteter, som det bør forsvare, og det image, det har blandt borgerne. Anden halvdel af kapitlet går videre til at fokusere på opfattelser af EU, herunder betydningen af medlemskab af EU og de fordele, det medfører.

Den tidligere undersøgelse i april-maj 2022 viste Europa-Parlamentets og EU's image på rekordhøje niveauer. Selv om disse meget høje niveauer ikke er blevet opretholdt i den nuværende undersøgelse, er det langsigtede billede fortsat positivt, og holdningerne forbliver på det opmuntrende niveau, der er registreret i løbet af det seneste år, på trods af udfordringerne i forbindelse med krigen i Ukraine, covid-19-pandemien og de stigende leveomkostninger.

Som et tegn på europæisk modstandsdygtighed og enhed ser europæerne forsvaret af fælles europæiske værdier som f.eks. demokrati som en prioritet sammen med værdier som beskyttelse af menneskerettigheder, ytringsfrihed og tankefrihed og retsstatsprincippet. Med hensyn til politiske prioriteter ønsker borgerne, at Europa-Parlamentet fokuserer på bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, spørgsmålet om folkesundhed samt økonomien og jobskabelsen.

Næsten tre fjerdedele af europæerne siger, at deres land har nydt godt af at være medlem af EU, hvilket er en stabil indikator, der understøtter tegn på generel modstandsdygtighed blandt EU's befolkning. Hovedårsagen til, at deres land har nydt godt af EU-medlemskab, er EU's bidrag til at bevare freden og styrke sikkerheden, hvilket er et resultat, der er steget betydeligt siden oktober/november 2021, og det største af de punkter, der stilles i dette spørgsmål. Blandt de andre grunde til gavn for samarbejdet mellem EU-landene og EU's bidrag til landets økonomiske vækst skiller sig ud.

4.1 Europa-Parlamentets rolle og opfattelse

Dette afsnit fokuserer på Europa-Parlamentets image blandt borgerne, hvordan dets fremtidige rolle opfattes, og hvordan borgerne ser på dets prioriteter og kerneværdier. Europa-Parlamentets image er forblevet på et højt niveau med stærke krav om, at dets rolle skal styrkes. Desuden er der bred støtte til, at Europa-Parlamentet forsvarer værdier som demokrati og prioriterer spørgsmål som fattigdom og social udstødelse, og disse værdier og prioriteter er forblevet stabile på trods af de udfordringer, som Europa står over for.

Europa-Parlamentet bør først og fremmest forsvare demokratiet. Dette er fortsat den største værdi for borgerne (36 %, -2 procentpoint siden april-maj 2022). Mindst en ud af fem mener, at Europa-Parlamentet bør prioritere beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (29 %, + 2 procentpoint), ytringsfrihed (28 %, + 1 procentpoint), retsstatsprincippet (24 %, + 2 procentpoint), solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem dets regioner (23 %, + 3 procentpoint) og ligestilling mellem kvinder og mænd (21 %, -2 procentpoint). Alle andre værdier nævnes af færre end én ud af fem respondenter.

Resultaterne har været konsekvente siden april-maj 2022. Kun to punkter viser en ændring på mere end to procentpoint: solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne (23 %, + 3 procentpoint) og respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater (17 %, + 3 procentpoint).

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 Demokrati Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan Ytringsfrihed og tankefrihed Retsstatsprincippet Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne Ligestilling mellem kvinder og mænd Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater Fri bevægelighed Bekæmpelse af forskelsbehandling og eller beskyttelse af mindretal Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden Religions- og trosfrihed Retten til at søge asyl mod forfølgelse Andet (spontan) Ingen (Spontan) Afvisning (spontan) Jeg ved det ikke QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU27) Sammenlignet med resultaterne fra efteråret 2021, indsamlet før den russiske invasion af Ukraine, kan der dog observeres nogle mere bemærkelsesværdige stigninger. Demokratiet, solidariteten mellem EU's medlemsstater og dets regioner og beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan er alle steget med fire procentpoint, mens respekten for nationale identiteter og kulturer (+ 3 procentpoint) og retsstatsprincippet (+ 2 procentpoint) også er steget. De fleste tilbageværende værdier, som Europa-Parlamentet skal forsvare som en prioritet, har været meget stabile siden før Ruslands invasion, med det eneste fald, der er observeret for ligestilling mellem mænd og kvinder (-3 procentpoint).

Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri 17 % Fri bevægelighed 16 % Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet: 16 % Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal: 14 % Respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater: 14 % Demokrati: 36 % Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan: 29 % Ytringsfrihed og tankefrihed: 29 % Retsstatsprincippet: 24 % Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne: 23 % Ligestilling mellem kvinder og mænd: 21 % Respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater: 17 % Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet: 17 % Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri: L7 % Fri bevægelighed: L5 % Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal: 14 % Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden: 13 % Religions- og trosfrihed: 8 % Retten til at søge asyl mod forfølgelse: 5 % QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) I 13 lande mener respondenterne, at Europa-Parlamentet bør forsvare demokratiet som en prioritet. Beskyttelse af menneskerettighederne betragtes som den højeste prioritet (eller fælles topprioritet) i ni lande. Ytrings- og tankefrihed er den mest omtalte (eller mest omtalte fælles) værdi i fire medlemsstater. Retsstatsprincippet er fælles top i Slovenien og Bulgarien.

Fri bevægelighed er det højeste fælles svar i Bulgarien, mens Frankrig (41 %) er det eneste land, hvor ligestilling mellem mænd og kvinder er den mest nævnte prioritet. Respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater er rangeret som den højeste i Estland.

Demokrati Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater Fri bevægelighed Ligestilling mellem kvinder og mænd Demokrati Retsstatsprincippet Ytringsfrihed og tankefrihed QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — Det mest nævnte svar efter land) Demokratiet ligger i top tre værdier i 21 lande. Andelene, der nævner det, varierer imidlertid betydeligt fra 51 % i Sverige, 48 % i Tyskland og 45 % i Finland til 20 % i Kroatien og Slovakiet.

At forsvare beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan ligger blandt de tre bedste i 22 lande. Denne værdi er mest nævnt i Sverige (49 %), Cypern (44 %) og Nederlandene (42 %) og mindst nævnt i Italien (21 %) og Bulgarien (23 %).

Ytrings- og tankefrihed ligger i top tre i 13 lande. Nævnene varierer fra 34 % i Frankrig, 33 % i Tjekkiet og 32 % i Østrig til 15 % i både Bulgarien og Portugal.

I Bulgarien (37 %) og Slovenien (31 %) er retsstatsprincippet den fælles højeste prioritet at forsvare, men det nævnes også bredt i Grækenland (38 %) og Cypern (37 %). Derimod mener 12 % i Frankrig og 15 % i både Litauen og Portugal, at dette bør være en prioritet.

Respondenter i Grækenland (39 %), Bulgarien (34 %), Tjekkiet (32 %) og Portugal (31 %) mener oftest, at solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne bør forsvares som en prioritet, og denne værdi nævnes med mindst 15 % i hvert land.

Ligestilling mellem mænd og kvinder er den mest nævnte værdi af respondenterne i Frankrig (39 %) og nævnes også med 31 % i Spanien og 30 % i Belgien. I modsætning hertil mener 9 % i Grækenland og Letland, at dette bør være en prioritet.

Desuden er der langt større sandsynlighed for, at den frie bevægelighed vil blive valgt som en prioritet i Bulgarien (37 %) end i andre lande. Andelene, der siger, at respekten for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater er særlig høj i Estland (31 %) og Bulgarien (30 %).

QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (%)

EU27	VÆR	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DET ER	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	PÅ	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
Demokrati	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Ytringsfrihed og tankefrihed	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Retsstatsprincippet	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Ligestilling mellem kvinder og mænd	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Tolerance og respekt for mangfoldighed i samfundet	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Menneskelig værdighed, herunder forbud mod dødsstraf, tortur eller slaveri	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Respekt for nationale identiteter, kulturer og traditioner i EU's medlemsstater	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Fri bevægelighed	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Bekæmpelse af forskelsbehandling og beskyttelse af mindretal	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidaritet mellem EU og de fattige lande i verden	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Religions- og trosfrihed	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Retten til at søge asyl mod forfølgelse	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Jeg ved det ikke	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Sammenlignet med april-maj 2022 er prioriteringen af demokratiets forsvar blevet vigtigere for respondenterne i fire lande: Malta (35 %, + 8 procentpoint), Ungarn (41 %, + 4 procentpoint), Tjekkiet (42 %, + 3 procentpoint) og Polen (32 %, + 3 procentpoint). Derimod nævnes prioriteringen af demokrati mindre i ni medlemsstater, især Belgien (29 %, -8 procentpoint), Nederlandene (36 %, -8 procentpoint), Slovenien (23 %, -7 procentpoint) og Sverige (51 %, -7 procentpoint). Der er ingen ændringer i de resterende 14 lande.

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — Demokrati) Den sociodemografiske analyse fokuserer på de seks vigtigste værdier, som borgerne mener, at Europa-Parlamentet bør prioritere forsvaret. Det illustrerer, at mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at mene, at prioriteterne bør omfatte demokrati (39 % mod 34 %) og retsstatsprincippet (27 % mod 20 %), men det modsatte gælder for ligestilling mellem mænd og kvinder (16 % mod 26 %). De 15-24-årige er mest tilbøjelige til at sige, at det bør være ytringsfrihed og tankefrihed (31 %) og ligestilling mellem mænd og kvinder (26 %), men de er mindst tilbøjelige til at nævne demokrati (27 %), solidaritet mellem medlemsstaterne og mellem regioner (19 %) eller retsstatsprincippet (18 %).

Respondenter, der afsluttede deres uddannelse, da de var 20 år eller ældre, er mere tilbøjelige til at tro, at beskyttelsen af menneskerettighederne i EU og på verdensplan bør være en værdi, som Europa-Parlamentet forsvarer som en prioritet (33 %) sammenlignet med dem, der afsluttede deres uddannelse, da de var 15 år eller yngre (23 %).

Respondenter, der mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, er mere sandsynligt end dem, der mener, at det er en dårlig ting at sige, at Europa-Parlamentet bør prioritere solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem dets regioner (27 % mod 14 %). Der kan også ses forskelle med hensyn til demokrati (39 % godt mod 27 % en dårlig ting) og beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan (31 % mod 24 %).

Endelig er det mere sandsynligt, at respondenter med et positivt billede af Europa-Parlamentet end dem, der har et negativt image, bør prioritere demokrati (41 % mod 31 %) og solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem dets regioner (29 % mod 17 %). Men ytringsfrihed og tankefrihed er mere tilbøjelige til at blive betragtet som en prioritet af dem med et negativt billede (34 %) end dem med et positivt billede (24 %).

QA5ab Hvilke af følgende værdier bør Europa-Parlamentet efter din mening prioritere? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU)

Ligestilling mellem kvinder og mænd	Solidaritet mellem EU's medlemsstater og mellem regionerne	Beskyttelse af menneskerettighederne i EU og på verdensplan	Ytringsfrihed og tankefrihed	Demokrati	Retsstatsprincippet
EU27	21	23	29	28	36	24
Køn
Mand	16	25	27	30	39	27
Kvinde	26	22	30	26	34	20
Alder
15-24	26	19	30	31	27	18
25-39	22	23	30	29	35	23
40-54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Uddannelse (slut af)
15 —	23	21	23	27	36	22
16-19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Stadig studerer	24	18	32	31	28	18
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	19	29	31	24	41	27
Neutral	23	22	28	29	34	22
Negativ	20	17	26	34	31	24
Udtalelse om landets medlemskab af EU
En god ting	21	27	31	26	39	25
En dårlig ting	20	14	24	33	27	21
Hverken en god ting eller en dårlig ting	22	20	26	32	32	22

Borgerne mener, at bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse (37 %, -1 procentpoint siden april-maj 2022) bør være den vigtigste prioritet for Europa-Parlamentet, efterfulgt af folkesundhed (34 %, -1 procentpoint), bekæmpelse af klimaændringer (31 %, ingen ændringer) og støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser (31 %, + 1 procentpoint). Mindst en ud af fem mener, at demokratiet og retsstatsprincippet bør prioriteres (27 %, -5 procentpoint), Europas fremtid (27 %, -2 procentpoint), EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser (24 %, -3 procentpoint) og bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (20 %, ingen ændringer).

Den eneste bemærkelsesværdige ændring siden april-maj 2022 er faldet i andelen, der nævner demokrati og retsstatsprincippet som en prioritetsværdi (27 %, -5 procentpoint).

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Indsats mod klimaændringer Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser Europas fremtid Demokrati og retsstatsprincippet EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet EU's autonomi inden for industri og energi Humanitær bistand og udviklingsbistand Forbrugerrettigheder Landbrugspolitikken Ligestilling mellem kønnene og mangfoldighed Migration og asyl Digitaliseringen af den europæiske økonomi og det europæiske samfund Andet (spontan) Ingen (Spontan) Jeg ved det ikke QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — EU27) Det er også interessant at sammenligne borgernes prioriteter forud for den russiske invasion af Ukraine med situationen blot tre måneder inde i krigen og den nuværende opfattelse efter ni måneder siden konfliktens udbrud: Spørgsmålet om folkesundhed er løbende faldet i forhold til for et år siden. Mens bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse også er i en nedadgående tendens, er støtten til økonomien og skabelsen af nye job steget som en prioritet for borgerne.

Samlet set har de fleste prioriteter ændret sig betydeligt efter udbruddet af krigen, men er nu vendt tilbage til førkrigsniveau til en vis grad. Dette er tilfældet for Europas fremtid, demokratiet og retsstatsprincippet samt EU's forsvar og sikkerhed.

Andre prioriteter oplevede en betydelig stigning eller fald i popularitet i begyndelsen af invasionen og er forblevet på samme niveau siden da. Dette omfatter bekæmpelse af klimaændringer (-9 procentpoint, derefter stabil), bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet (-3 procentpoint, derefter stabil) samt EU's autonomi inden for industri og energi (+ 6 procentpoint, derefter stabil).

Indsats mod klimaændringer: 39 % Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser: 32 % Demokrati og retsstatsprincippet: 25 % Europas fremtid: 24 % Nov 2021 Maj 2022 Nov. 2022 Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse: 37 % Folkesundhed: 34 % Indsats mod klimaændringer: 31 % Støtte til økonomien og skabelsen af nye arbejdspladser: 31 % Europas fremtid: 27 % Demokrati og retsstatsprincippet: 27 % EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser: 24 % Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet: 20 % EU's autonomi inden for industri og energi: 17 % QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — EU27) De prioriterede emner, som Europa-Parlamentet skal behandle, varierer betydeligt i EU. I syv lande ønsker de fleste respondenter at prioritere bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. I fem lande ønsker de fleste, at folkesundheden prioriteres højt. Indsatsen mod klimaændringer er topprioriteten i seks lande, mens det i fem medlemsstater prioriteres at støtte økonomien og skabe nye job (højere end i april-maj 2022, hvor det kun var den højeste prioritet i Grækenland).

I Tyskland og Finland er den højeste prioritet demokrati og retsstatsprincippet, mens EU's forsvar og sikkerhed i Polen har højeste prioritet. Den højeste prioritet i Tjekkiet er EU's autonomi inden for industri og energi.

Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse er et af de tre mest nævnte emner i 21 lande, og i EU ligger andelen fra 59 % i Portugal, 58 % i Grækenland og 50 % i Litauen til 25 % i Malta, 26 % i Finland og 27 % i Estland.

Folkesundhed rangerer i top tre emner i 17 lande. Det nævnes oftest i Cypern (53 %), Spanien (49 %), Portugal og Grækenland (begge 44 %), men af færre end én ud af fem i Tyskland, Sverige (begge 17 %) og Tjekkiet (18 %).

Andelen af respondenter, der nævner indsatsen mod klimaændringer, er størst i Sverige (55 %), Nederlandene (52 %) og Danmark (47 %) og laveste i Letland (9 %), Estland og Bulgarien (begge 10 %).

Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser er det prioriterede emne for 55 % i Grækenland, 49 % i Portugal og 48 % i Litauen mod 15 % i Nederlandene, 16 % i Sverige og 18 % i Danmark.

I Finland (42 %) og Tyskland (41 %) betragtes demokrati og retsstatsprincippet som det prioriterede emne for Europa-Parlamentet. Det nævnes også af 44 % i Sverige, mens respondenterne er mindst tilbøjelige til at vælge dette som en prioritet i Portugal (12 %) og Litauen (13 %).

Europas fremtid nævnes oftest i Tjekkiet (38 %), Tyskland (36 %) og Finland (35 %). I den anden ende af skalaen nævnes det med 12 % i Cypern og 17 % i Portugal.

Andelen af respondenter, der mener, at et prioriteret emne er EU's forsvar og sikkerhed, spænder fra 44 % i Litauen, 42 % i Tjekkiet og 40 % i Finland til 11 % i Portugal og 12 % i Frankrig.

EU's autonomi inden for industri og energi betragtes som den højeste prioritet i Tjekkiet (49 %) og vælges også med 30 % i Estland.

Ingen af ​​de andre emner rangerer først i noget land. Det er dog værd at bemærke, at respondenterne i Sverige (38 %) er meget mere tilbøjelige end respondenterne i andre lande til at nævne bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet, mens de personer i Malta med størst sandsynlighed vil prioritere forbrugerrettigheder (34 %). Respondenterne i Slovakiet er mere tilbøjelige end respondenterne i andre lande til at prioritere landbrugspolitikken (30 %), mens en høj andel i Sverige nævner ligestilling, inklusion og mangfoldighed (32 %). Migration og asyl vælges meget oftere i Cypern (32 %) end i andre lande.

Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse Folkesundhed Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser Indsats mod klimaændringer EU's autonomi inden for industri og energi Demokrati og retsstatsprincippet QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — Det mest nævnte svar efter land)

I 13 lande er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at sige, at bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse bør prioriteres højt, end de var i april-maj 2022. De største fald kan konstateres i Kroatien (40 %, -8 procentpoint), Portugal (59 %, -7 procentpoint), Østrig (33 %, -7 procentpoint) og Malta (25 %, -7 procentpoint). Der er sket stigninger i tre lande: Sverige (40 %, + 8 procentpoint), Polen (28 %, + 4 procentpoint) og Tjekkiet (28 %, + 4 procentpoint). Tallene er uændrede i de resterende 11 lande.

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse) I 14 medlemsstater er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at sige, at folkesundhed bør prioriteres højt sammenlignet med april-maj 2022. De største fald kan konstateres i Luxembourg (25 %, -12 procentpoint), Portugal (44 %, -9 procentpoint) og Grækenland (44 %, -8 procentpoint). Omtalen af folkesundheden er steget en smule i Danmark (21 %, + 3 procentpoint) og er forblevet uændret i de resterende 12 lande.

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — Folkesundhed) Den sociodemografiske analyse fokuserer på de otte topprioriteter som defineret af respondenterne og viser, at nogle af de største forskelle er baseret på uddannelsesniveauer. Jo længere en respondent forblev på uddannelsesområdet, jo mere sandsynligt er det, at Europa-Parlamentet bør prioritere demokrati og retsstatsprincippet, indsatsen mod klimaændringer, Europas fremtid og EU's forsvar og sikkerhed, og jo mindre sandsynligt er det, at de prioriterer folkesundheden eller bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse.

Et lignende mønster kan ses i forhold til respondenternes økonomiske situation. Jo færre deres finansielle vanskeligheder er, desto mere sandsynligt er det, at de prioriterer demokrati og retsstatsprincippet, indsatsen mod klimaændringer, Europas fremtid og EU's forsvar og sikkerhed, og jo mindre sandsynligt er det, at de prioriterer bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse eller støtte til økonomien og skabelsen af nye arbejdspladser. De, der er mere bekymrede over fattigdom og social udstødelse og for leveomkostningerne, er mere tilbøjelige til at ønske, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle.

Analysen viser også, at kvinder er mere tilbøjelige end mænd til at sige, at bekæmpelsen af fattigdom og social inklusion (40 % mod 34 %) og folkesundheden (37 % mod 30 %) bør prioriteres af Europa-Parlamentet. Mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at prioritere demokrati og retsstatsprincippet (29 % mod 24 %).

De vigtigste forskelle efter alder er, at yngre respondenter er mere tilbøjelige end ældre aldersgrupper til at nævne foranstaltninger mod klimaændringer, mens ældre respondenter er mere tilbøjelige til at nævne folkesundhed, EU's forsvar og sikkerhed og bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet.

Respondenter, der mener, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, er mere tilbøjelige til at ønske, at indsatsen mod klimaændringer prioriteres højt (37 % mod 18 % af dem, der mener, at EU-medlemskab er en dårlig ting), og det samme kan ses for Europas fremtid (31 % mod 18 %). Bekæmpelsen af terrorisme og organiseret kriminalitet nævnes oftere af dem, der mener, at EU-medlemskab er en dårlig ting (24 % mod 18 % af dem, der mener, at det er en god ting).

Endelig er det mere sandsynligt, at respondenter med et positivt syn på Europa-Parlamentet end dem, der har et negativt synspunkt, mener, at Parlamentet bør prioritere demokrati og retsstatsprincippet (31 % mod 23 %), bekæmpelse af klimaændringer (38 % mod 22 %) og Europas fremtid (32 % mod 22 %). De, der prioriterer demokrati og retsstatsprincippet, er også mere tilbøjelige til at ønske, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle.

QA6ab Hvilke af følgende emner ønsker De at se prioriteret af Europa-Parlamentet? For det første? Og så? (Højst 4 svar) (% — EU)

Folkesundhed	Indsats mod klimaændringer	Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse	Støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser	Europas fremtid	Bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet	Demokrati og retsstatsprincippet	EU's forsvar og sikkerhed, herunder beskyttelse af EU's ydre grænser
EU27	34	31	37	31	27	20	27	24
Køn
Mand	30	31	34	31	29	19	29	25
Kvinde	37	32	40	30	26	20	24	22
Alder
15-24	30	40	34	32	31	14	24	19
25-39	33	33	36	32	29	17	28	21
40-54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Uddannelse (slut af)
15 —	44	24	43	32	22	21	20	18
16-19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Stadig studerer	29	43	37	30	30	14	26	17
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	36	21	46	35	19	20	22	17
Fra tid til anden	37	27	39	35	26	18	23	20
Næsten aldrig/aldrig	31	35	34	28	29	20	29	26
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutral	36	30	37	31	26	20	25	22
Negativ	34	22	39	29	22	23	23	22
Udtalelse om landets medlemskab af EU
En god ting	31	37	37	31	31	18	29	26
En dårlig ting	31	18	34	29	18	24	22	20
Hverken en god ting eller en dårlig ting	39	25	37	32	23	21	23	21
Europa-Parlamentets rolle
Vigtigere	33	35	37	31	30	19	29	23
Mindre vigtigt	32	24	35	31	24	22	25	24
Ingen ændring	34	32	38	35	27	21	24	28

Der er dobbelt så stor sandsynlighed for, at borgerne får et positivt billede af Europa-Parlamentet, når de har et negativt billede. Mere end en tredjedel af borgerne (36 %, 3 procentpoint siden april-maj 2022) har et positivt billede af Europa-Parlamentet. Mindre end en ud af fem (17 %, + 1 pp) har et negativt billede, mens 45 % (+ 2 procentpoint) siger, at deres billede er neutralt.

Ændringerne siden den seneste undersøgelse har vendt det positive skift mellem november-december 2021 og april-maj 2022, og som følge heraf er stillingen nu sammenlignelig med for et år siden. På længere sigt er kløften mellem dem med et positivt billede og et negativt billede (nu + 19 point) bredere end i de fleste af de sidste ti år eller deromkring.

Nov. 2011 EB76.3 November — dec. 2012 EB78.2 Juni 2013 EB79.5 Nov. — Dec 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September — okt. 2016 EB86.1 September — oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November — december 2020 EB94.2 November — dec. 2021 EB96.2 April — maj 2022 EB97.3 Oktober — nov. 2022 EB98.1 Total "positiv" Neutral I alt "Negative" Jeg ved det ikke QA3 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — EU) I 25 medlemsstater er Europa-Parlamentets positive holdning mere udbredt end den negative opfattelse. Synspunkterne er mest positive i Malta (62 %), Irland (58 %), Sverige (53 %), Luxembourg, Danmark og Portugal (alle 51 %). I kun to lande er respondenterne mere tilbøjelige til at have et negativt synspunkt end et positivt synspunkt: Frankrig (26 % negativ mod 22 % positiv) og Grækenland (28 % mod 27 %).

Samlet set er et neutralt syn dominerende i 17 lande, mens et positivt billede er den mest almindelige reaktion i otte lande. I Italien og Nederlandene er udtalelsen delt (med lige store andele af positive og neutrale reaktioner).

Total "positiv" Neutral I alt "Negative" Jeg ved det ikke QA3 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (%)

I fem lande er der nu større sandsynlighed for, at respondenterne får et positivt billede af Europa-Parlamentet end i november-december 2021 med den største stigning i Sverige (53 %, + 12 procentpoint). Andelen med et positivt billede er faldet i 12 lande, især Polen (39 %, -12 procentpoint) og er forblevet stabil i de resterende 10 lande.

Som følge af disse ændringer er den positive holdning nu mindretalssynspunktet i Frankrig.

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA3 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — i alt "positiv") Den sociodemografiske analyse viser klare forskelle efter uddannelsesniveau og økonomisk situation. Respondenter, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover, har et mere positivt syn på Europa-Parlamentet end dem, der har afsluttet en uddannelse på 15 år eller derunder (42 % mod 27 %). Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger, er mere tilbøjelige til at have et positivt syn end dem, der har problemer det meste af tiden (40 % mod 23 %).

Den andel, der har et positivt syn på Europa-Parlamentet, er konsistent efter aldersgruppe, selv om ældre respondenter er mere tilbøjelige til at have et negativt syn (20 % af de 55 år eller derover, sammenlignet med 10 % af de 15-24-årige). Et positivt billede af Europa-Parlamentet er mere udbredt blandt ledere (49 %), især sammenlignet med husmænd (24 %), manuelle arbejdstagere (28 %) og arbejdsløse respondenter (28 %).

EU-borgere, der følger europæisk politik (47 %), er også mere tilbøjelige til at have et positivt billede af Europa-Parlamentet end dem, der ikke gør det (22 %).

Analysen viser også, at respondenter med et positivt billede af EU er mere tilbøjelige til også at have et positivt billede af Europa-Parlamentet (65 % mod 4 % af dem med et negativt billede af EU). Desuden er det mere sandsynligt, at borgere, der mener, at tingene i EU går i den rigtige retning (61 %), har et positivt billede af Europa-Parlamentet end dem, der mener, at tingene går i den forkerte retning (21 %).

QA3 Har De generelt et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede af Europa-Parlamentet? (% — EU)

Total "positiv"	Neutral	I alt "Negative"	Jeg ved det ikke
EU27	36	45	17	2
Alder
15-24	36	50	10	4
25-39	36	46	17	1
40-54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Uddannelse (slut af)
15 —	27	46	23	4
16-19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Stadig studerer	40	50	7	3
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	41	35	23	1
Ledere	49	39	12	0
Andre hvide kraver	40	44	15	1
Manuelle arbejdere	28	49	21	2
Hus personer	24	52	21	3
Arbejdsløse	28	48	20	4
Pensioneret	35	43	20	2
Studerende	40	50	7	3
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	23	42	32	3
Fra tid til anden	32	48	18	2
Næsten aldrig/aldrig	40	43	16	1
Billede af EU
Total "positiv"	65	30	4	1
Neutral	12	72	14	2
I alt "Negative"	4	23	72	1
Ting i EU går ind i...
Den rigtige retning	61	34	4	1
Forkert retning	21	49	29	1
Heller ikke	39	50	9	2
Følg europæisk politik
Følg med	47	37	16	0
Følg ikke efter	22	54	21	3

Der er bred opbakning til, at Europa-Parlamentet får en mere fremtrædende rolle. Mere end halvdelen af borgerne (55 %, -3 procentpoint siden november-december 2021) ønsker, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere rolle, mens 28 % (+ 1 procentpoint) ønsker en mindre vigtig rolle for Europa-Parlamentet.

Ingen ændring/Som det er nu (Spontaneous) 9 (+ 1) Mindre vigtigt 28 (+ 1) (Oktober/november 2022 — nov./dec 2021) Vigtigere 55 (-3) QA4 Vil De personligt gerne se, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — EU27) Ønsket om en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet er faldet i det sidste år (-3 procentpoint siden november-december 2021), og dette fortsætter med en gradvis negativ ændring siden november-december 2020. Tendensen på længere sigt er imidlertid positiv, idet de nuværende ratings stadig er højere end de fleste undersøgelser før 2019.

Nov. 2011 EB76.3 November — dec. 2012 EB78.2 Juni 2013 EB79.5 Nov. — Dec 2014 EB82.4 September 2015 EB84.1 September — okt. 2016 EB86.1 September — oktober 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 September 2018 EB90.1 Oktober 2019 EB92.2 November — december 2020 EB94.2 November — dec. 2021 EB96.2 Oktober — nov. 2022 EB98.1 Feb.-mar. 2019 EB91.1 Vigtigere Mindre vigtigt Ingen ændring/Som det er nu (Spontaneous) Jeg ved det ikke QA4 Vil De personligt gerne se, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — EU) Ønsket om en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet ses i 23 medlemsstater, hvor et relativt flertal af borgerne ønsker en mere indflydelsesrig institution, der spænder fra 87 % i Cypern til 39 % i Estland og Sverige. I tre lande ønsker et flertal af respondenterne, at Europa-Parlamentet spiller en mindre vigtig rolle i fremtiden: Slovakiet (53 % mindre vigtig), Tjekkiet (50 %) og Danmark (36 %). I Østrig er der en ligelig balance mellem dem, der ønsker en mere eller mindre vigtig rolle (begge 39 %).

Det er nyttigt at sammenligne svarene på dette spørgsmål om Europa-Parlamentets rolle og svarene på dets generelle image blandt borgerne. Det brede budskab i hele EU er, at de, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet, er langt mere tilbøjelige til at ønske, at det spiller en vigtigere rolle. Efter forholdet mellem disse to synspunkter er de, der har et negativt billede af institutionen, mere tilbøjelige til at ønske, at det spiller en mindre vigtig rolle. Samtidig kan der findes individuelle situationer på landeniveau, f.eks. i Grækenland, hvor Europa-Parlamentets image ikke er særlig højt, selv om respondenterne ønsker, at det spiller en vigtigere rolle. Det overordnede billede er derimod positivt i Danmark og Sverige, men det er under gennemsnittet, når det gælder om at se en mere fremtrædende rolle.

Vigtigere Mindre vigtigt Ingen ændring/Som det er nu (Spontaneous) Jeg ved det ikke QA4 Vil De personligt gerne se, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (%)

Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 QA4 Vil De personligt gerne se, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — vigtigere)

Sammenlignet med november-december 2021 er støtten til en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet vokset med mindst tre procentpoint i tre lande: Estland (39 %, + 8 procentpoint), Grækenland (75 %, + 5 procentpoint) og Litauen (66 %, + 3 procentpoint). Der er 15 medlemsstater, hvor støtten til en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet er faldet siden november-december 2021. De største fald kan konstateres i Irland (54 %, -14 procentpoint), Slovenien (57 %, -12 procentpoint) og Danmark (29 %, -11 procentpoint).

Fra et sociodemografisk synspunkt er det mere sandsynligt, at yngre respondenter vil have en mere fremtrædende rolle for Europa-Parlamentet (58 % af de 15-24-årige sammenlignet med 53 % af de 55 år eller derover), hvor en mindre andel ønsker en mindre vigtig rolle (20 % mod 30 %).

Desuden udtrykker mere uddannede respondenter et stærkere ønske om en vigtigere rolle for Europa-Parlamentet (61 % af dem, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover), ligesom ledere (64 %) og studerende (61 %). Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger, er også mere tilbøjelige til at ønske en mere fremtrædende rolle for Europa-Parlamentet (57 % sammenlignet med 48 % af dem, der har problemer det meste af tiden).

Som nævnt ovenfor i landeanalysen er der en forbindelse mellem respondenternes overordnede image af Europa-Parlamentet og ønsket om en mere fremtrædende rolle. Samlet set ønsker næsten otte ud af ti af dem, der har et positivt billede af institutionen, at den skal spille en vigtigere rolle (78 %), sammenlignet med omkring tre ud af ti af dem med et negativt billede (29 %).

QA4 Vil De personligt gerne se, at Europa-Parlamentet spiller en vigtigere eller mindre vigtig rolle? (% — EU)

Vigtigere	Mindre vigtigt	Ingen ændring/Som det er nu (Spontaneous)	Jeg ved det ikke
EU27	55	28	9	8
Alder
15-24	58	20	10	12
25-39	56	28	9	7
40-54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Uddannelse (slut af)
15 —	51	28	8	13
16-19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Stadig studerer	61	16	11	12
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	57	28	10	5
Ledere	64	22	10	4
Andre hvide kraver	58	28	8	6
Manuelle arbejdere	50	34	8	8
Hus personer	51	27	11	11
Arbejdsløse	52	29	7	12
Pensioneret	51	31	9	9
Studerende	61	16	11	12
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	48	34	8	10
Fra tid til anden	52	32	8	8
Næsten aldrig/aldrig	57	26	10	7
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	78	9	10	3
Neutral	48	30	11	11
Negativ	29	63	3	5

4.2 Opfattelse af EU

I denne del af rapporten undersøges holdningerne til EU, og hvordan de har ændret sig over tid. Borgerne opfordres navnlig til at overveje, hvordan de ser på medlemskab af EU: uanset om det er en god eller dårlig ting og hvorfor.

Ligesom holdningen til Europa-Parlamentet har været positiv i det seneste år, fastholder EU's image også en stærk position, hvor et klart flertal af borgerne er positive med hensyn til EU-medlemskab og betragter det som vigtigt for deres land.

Disse positive synspunkter ligger til grund for en klar opfattelse af de fordele, som EU-medlemskabet medfører. De tre vigtigste fordele ses som EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden, forbedret samarbejde mellem medlemsstaterne og økonomisk vækst på nationalt plan.

EU's image er blevet mere negativt i de seneste seks måneder, idet 47 % af borgerne siger, at de har et positivt syn på EU (-5 procentpoint siden april-maj 2022). Andelen med et negativt billede er 14 % (+ 2 procentpoint), mens 38 % er neutral (+ 2 procentpoint). Disse ændringer har vendt det positive skift mellem november-december 2021 og april-maj 2022, selv om billedet stadig er relativt positivt, når man ser på langsigtede tendenser, med en kløft mellem de positive og negative synspunkter på 33 procentpoint.

Total "positiv" Neutral I alt "Negative" Jeg ved det ikke D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede? (% — EU) I hver enkelt EU-medlemsstat er et positivt billede af EU mere udbredt end et negativt billede, og i 23 lande er et positivt billede den mest almindelige reaktion. I Slovakiet, Spanien, Grækenland og Slovenien er den neutrale opfattelse dominerende.

Total "positiv" Neutral I alt "Negative" Jeg ved det ikke D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede? (%) Respondenterne har med størst sandsynlighed et positivt billede af EU i Irland (70 %), Luxembourg (67 %), Portugal (65 %), Malta (64 %), Danmark og Sverige (begge 63 %). En negativ opfattelse er mest almindelig i Grækenland (29 %), Slovakiet (25 %), Tjekkiet og Østrig (begge 22 %).

Malta (64 %, + 6 procentpoint) og Danmark (63 %, + 3 procentpoint) er de eneste lande, der har vist en klar stigning i EU's positive synspunkter siden april-maj 2022. I 15 lande er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at sige, at de har et positivt billede af EU med de største fald i Polen (53 %, -9 procentpoint), Slovenien (43 %, -9 procentpoint), Belgien (43 %, -8 procentpoint) og Portugal (65 %, -8 procentpoint). Den positive holdning er forblevet forholdsvis stabil i de resterende lande.

Sammenlignet med efteråret 2021 bliver stigningerne i Malta (+ 12 procentpoint) og Danmark (+ 10 procentpoint) imidlertid større, mens nettostigningerne også noteres i Slovakiet (+ 5 procentpoint), Rumænien, Østrig og Luxembourg (+ 4 procentpoint). Der er registreret et nettofald i 10 medlemsstater, og der er konstateret en række fald siden foråret 2022, f.eks. i Polen (-5 procentpoint) og Portugal (-2 procentpoint). I Belgien bortfalder faldet (+ 2 procentpoint). Siden før Ruslands invasion er Slovenien (-9 procentpoint), Spanien (-6 procentpoint) og Tyskland (-5 procentpoint) de lande, der har det største nettofald i EU's positive image.

Den sociodemografiske analyse viser store forskelle baseret på uddannelsesniveau, erhverv og økonomisk situation. Respondenter, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover, er mere tilbøjelige til at have et positivt billede end dem, der har afsluttet en uddannelse på 15 år eller yngre (57 % mod 35 %). Ledere (61 %) og studerende (56 %) har størst sandsynlighed for at få et positivt billede af EU, især sammenlignet med husmænd og arbejdsløse respondenter (begge 34 %). Analysen viser også, at respondenter med de mindst økonomiske vanskeligheder er mere tilbøjelige til at have et positivt image (53 %) sammenlignet med dem, der oplever de største vanskeligheder (31 %).

Der er også forskelle efter aldersgruppe, idet respondenterne i alderen 15-24 år har større sandsynlighed for at have et positivt billede af EU (53 % i forhold til 45 % af dem i alderen 55+).

Deltagere, der følger europæisk politik (57 %), er mere tilbøjelige til at have et positivt billede af EU end dem, der ikke gør det (35 %).

D78 Generelt fremkalder EU et meget positivt, ret positivt, neutralt, ret negativt eller meget negativt billede? (% — EU)

Total "positiv"	Neutral	I alt "Negative"	Jeg ved det ikke
EU27	47	38	14	1
Alder
15-24	53	38	8	1
25-39	48	39	13	0
40-54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Uddannelse (slut af)
15 —	35	43	20	2
16-19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Stadig studerer	56	36	7	1
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	49	33	18	0
Ledere	61	29	10	0
Andre hvide kraver	50	37	13	0
Manuelle arbejdere	40	44	16	0
Hus personer	34	46	19	1
Arbejdsløse	34	45	20	1
Pensioneret	46	37	16	1
Studerende	56	36	7	1
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	31	36	31	2
Fra tid til anden	39	44	16	1
Næsten aldrig/aldrig	53	35	11	1
Følg europæisk politik
Følg med	57	32	11	0
Følg ikke efter	35	46	18	1

Mere end seks ud af ti europæere (62 %, -3 procentpoint siden april-maj 2022) mener, at deres lands medlemskab af EU er godt, mens en ud af ti (10 %, + 2 procentpoint) mener, at EU-medlemskab er en dårlig ting for deres land, og omkring en ud af fire (27 %, + 1 procentpoint) er neutrale.

Som med andre spørgsmål har der været et negativt skift i de seneste seks måneder, og dette har vendt den positive tendens, der blev observeret mellem november-december 2021 og april-maj 2022. Men igen i lighed med andre foranstaltninger er den nuværende position fortsat positiv, når man ser på langsigtede tendenser. Resultaterne i de seneste år har været blandt de mest positive i de seneste 15 år.

En god ting En dårlig ting Hverken en god ting eller en dårlig ting Jeg ved det ikke QA7 Generelt, tror du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (% — EU) Selv om det er flertallets opfattelse i 25 medlemsstater, er der betydelige forskelle mellem landene. Respondenterne mener sandsynligvis, at EU-medlemskab er en god ting for deres land i Luxembourg (90 %), Irland (83 %), Litauen og Malta (begge 79 %), sammenlignet med 42 % i Østrig, 43 % i Grækenland og 44 % i Slovakiet. I Slovakiet og Grækenland er det dominerende synspunkt, at medlemskab hverken er godt eller dårligt for deres land (henholdsvis 47 % og 44 %).

Rumænien (23 %) og Østrig (20 %) er de eneste lande, hvor mindst en ud af fem mener, at EU-medlemskab er en dårlig ting for deres land.

Et positivt syn på EU-medlemskab er mest udbredt i de nordlige og sydvestlige dele af Europa og mindst udbredt i det sydlige og især sydøstlige Europa.

Kort Legend QA7 Generelt, tror du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (% — en god ting) I fem medlemsstater har der været en stigning i de positive syn på EU-medlemskab siden april-maj 2022, hvoraf den største er i Malta (79 %, + 5 procentpoint). I 13 lande er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at sige, at deres lands medlemskab af EU er en god ting, med de største fald i Estland (66 %, -10 procentpoint), Slovenien (58 %, -9 procentpoint), Tyskland (70 %, -7 procentpoint) og Polen (65 %, -7 procentpoint). Den positive holdning er forblevet forholdsvis stabil i de resterende ni lande.

En god ting Hverken en god ting eller en dårlig ting En dårlig ting Jeg ved det ikke QA7 Generelt, tror du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (%) Som bemærket i de foregående år viser den nuværende sociodemografiske analyse, at støtten til EU-medlemskab er stærkere blandt yngre respondenter. Støtten er størst blandt de 15-24-årige (68 %) og lavest blandt de 55+ (60 %).

Analysen viser også, at de, der forblev under uddannelse længst (72 %), er meget mere tilbøjelige til at tro, at deres lands EU-medlemskab er en god ting end dem, der forlod skolen i alderen 16-19 (55 %) eller i alderen 15 år og yngre (51 %). Støtten er også høj blandt ledere (76 %) og studerende (73 %), især sammenlignet med husmænd (48 %).

Støtten til EU-medlemskab er meget højere blandt dem, der sjældent/aldrig har svært ved at betale regninger (70 %) sammenlignet med dem, der har problemer fra tid til anden (52 %) eller det meste af tiden (43 %).

Disse mønstre svarer til dem, der er observeret ovenfor i forhold til respondenternes overordnede image af EU, og svarene på de to spørgsmål er tæt forbundne. Respondenter, der har et positivt billede af EU, mener for det meste, at deres lands medlemskab af EU er en god ting (89 %), mens kun 16 % mener dette, hvis deres image af EU er negativt.

QA7 Generelt, tror du, at (Vores land) medlemskab af EU er...? (% — EU)

En god ting	En dårlig ting	Hverken en god ting eller en dårlig ting	Jeg ved det ikke
EU27	62	10	27	1
Alder
15-24	68	7	23	2
25-39	63	10	27	0
40-54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Uddannelse (slut af)
15 —	51	11	35	3
16-19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Stadig studerer	73	6	20	1
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	63	10	26	1
Ledere	76	7	17	0
Andre hvide kraver	63	9	27	1
Manuelle arbejdere	54	13	32	1
Hus personer	48	10	40	2
Arbejdsløse	58	10	30	2
Pensioneret	60	10	28	2
Studerende	73	6	20	1
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	43	18	36	3
Fra tid til anden	52	12	35	1
Næsten aldrig/aldrig	70	7	22	1
Billede af EU
Total "positiv"	89	2	9	0
Neutral	46	8	45	1
I alt "Negative"	16	41	41	2

To tredjedele af borgerne (66 %) siger, at det er vigtigt for dem, at deres land er medlem af EU (-4 procentpoint siden april-maj 2022).25 Respondenterne blev bedt om at bruge en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder "ikke vigtigt" og 10 betyder "ekstremt vigtigt". I denne analyse omfatter "vigtige" dem, der giver en score på 7-10, "ikke vigtigt" en score på 1-4 og "moderat vigtigt" en score på 5 eller 6. Omkring en ud af ti (11 %, + 2 procentpoint) føler, at det ikke er vigtigt, og lidt over en ud af fem (22 %, + 2 procentpoint) er neutrale. Siden efteråret 2021 udgør dette imidlertid en nettostigning (+ 5 procentpoint) af den procentdel af borgerne, der siger, at det er vigtigt, at deres land er medlem af EU, da næsten en fjerdedel var neutral (24 %, -2 procentpoint) og 14 % (-3 procentpoint) erklærede, at det ikke var vigtigt.

(Okt./nov 2022 — apr. maj 2021) I alt "Ikke vigtigt" (1-4) 11 (+ 2) Samlet "Neutral" (5-6) 22 (+ 2) Jeg ved det ikke 1 (=) I alt "Important" (7-10) 66 (-4) QA8 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er medlem af Den Europæiske Union? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "ikke vigtigt", og 10 betyder "ekstremt vigtigt"? (% — EU27) Et flertal af respondenterne i hver medlemsstat siger, at det er vigtigt for dem, at deres land er medlem af EU, selv om andelene varierer betydeligt: fra 89 % i Luxembourg, 83 % i Irland og 82 % i både Litauen og Malta til 48 % i Slovakiet og 54 % i hver af Bulgarien, Cypern og Rumænien. Tjekkiet (21 %) er det eneste land, hvor op til en ud af fem siger, at det ikke er vigtigt for dem, at deres land er medlem af EU.

I sydøstlige lande som Cypern, Rumænien og Bulgarien samt nogle østeuropæiske lande som Tjekkiet og Slovakiet er betydningen af, at respondentlandene er medlem af EU, mindre markant end i andre lande. Respondenter i lande i de nordlige dele af Europa er mere tilbøjelige til at se deres lands medlemskab af EU som vigtigt.

Kort Legend QA8 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er medlem af Den Europæiske Union? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "ikke vigtigt", og 10 betyder "ekstremt vigtigt"? — I alt "vigtig (7-10) (%)) Den tidligere undersøgelse (april-maj 2022) rapporterede om nogle store stigninger i andelene, der mener, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt. Siden da er resultaterne for de enkelte lande for det meste blevet mere negative eller er forblevet stabile.

I 14 lande er betydningen af medlemskab faldet med mindst tre procentpoint, hvoraf de største er set i Portugal (75 %, -10 procentpoint), Estland (62 %, -9 procentpoint), Belgien (66 %, -8 procentpoint) og Slovenien (59 %, -8 procentpoint). Der er sket små stigninger i to lande: Luxembourg (89 %, + 3 procentpoint) og Sverige (73 %, + 3 procentpoint).

Sammenlignet med Ruslands invasion af Ukraine i efteråret 2021 er der imidlertid kun registreret et nettofald i Slovenien (-4 procentpoint) med en nettostigning i i alt 20 medlemsstater, hvoraf den største er i Litauen (+ 20 procentpoint), Malta (+ 18 procentpoint) og Luxembourg (+ 17 procentpoint).

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA8 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er medlem af Den Europæiske Union? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "ikke vigtigt", og 10 betyder "ekstremt vigtigt"? (% — i alt "vigtigt) Den sociodemografiske analyse viser, at flertallet i hver gruppe siger, at det er vigtigt for dem, at deres land er medlem af EU, men disse synspunkter fastholdes i højere grad af personer med højere uddannelsesniveauer og færre økonomiske vanskeligheder. Dette afspejler resultaterne af det foregående spørgsmål, hvor disse grupper var mere tilbøjelige til at tro, at deres lands medlemskab af EU var en god ting.

Mere specifikt mener ca. tre fjerdedele (76 %) af dem, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover, at deres lands EU-medlemskab er vigtigt, sammenlignet med 62 %, der afsluttede en alder af 16-19 år, og 53 %, der afsluttede deres EU-medlemskab i alderen 15 år eller yngre. Blandt de socio-erhvervsmæssige grupper er ledere (79 %) og studerende (77 %) mest tilbøjelige til at sige, at EU-medlemskab er vigtigt, især sammenlignet med husmænd (53 %).

Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med at betale regninger (73 %), er mere tilbøjelige til at sige, at det er vigtigt for dem, at deres land er medlem af EU, sammenlignet med dem, der har problemer fra tid til anden (60 %) eller det meste af tiden (48 %).

Der er en vis variation efter aldersgruppe, idet de 15-24-årige (71 %) sandsynligvis vil sige, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt (sammenlignet med 65 % af dem i alderen 55+).

Ikke overraskende siger ni ud af ti (90 %) respondenter med et positivt billede af EU, at deres lands medlemskab er vigtigt for dem, sammenlignet med 23 % af respondenterne med et negativt billede.

QA8 Hvor vigtigt er det for dig, at (Vores land) er medlem af Den Europæiske Union? Brug en skala fra 1 til 10, hvor 1 betyder "ikke vigtigt", og 10 betyder "ekstremt vigtigt"? (%- EU)

I alt "vigtigt"	Samlet "Neutral"	I alt "Ikke vigtigt"	Jeg ved det ikke
EU27	66	22	11	1
Alder
15-24	71	20	7	2
25-39	68	21	11	0
40-54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Uddannelse (slut af)
15 —	53	30	14	3
16-19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Stadig studerer	77	17	4	2
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	68	18	13	1
Ledere	79	15	6	0
Andre hvide kraver	69	21	10	0
Manuelle arbejdere	60	26	13	1
Hus personer	53	33	12	2
Arbejdsløse	58	26	14	2
Pensioneret	65	22	12	1
Studerende	77	17	4	2
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	48	30	19	3
Fra tid til anden	60	27	12	1
Næsten aldrig/aldrig	73	18	8	1
Billede af EU
Total "positiv"	90	9	1	0
Neutral	53	36	9	2
I alt "Negative"	23	30	46	1

Mere end syv ud af ti EU-borgere (72 %, ingen ændringer siden november-december 2021) mener, at deres land i alt har nydt godt af at være en del af EU. Lidt over en ud af fem (22 %, -1 procentpoint) siger, at deres land ikke har nydt godt af sit medlemskab.

Nydt godt af Ikke draget fordel af Jeg ved det ikke QA9 Hvis du tager højde for alt, vil du sige, at (Vores land) i alt har nydt godt af eller ikke har nydt godt af at være medlem af EU? (% — EU)

I hver EU-medlemsstat siger mere end halvdelen af respondenterne, at deres land har nydt godt af at være medlem af EU, og det gælder for mere end ni ud af ti respondenter i Malta (95 %), Irland (92 %), Luxembourg og Litauen (begge 91 %). Denne andel er lavest i Østrig (55 %), efterfulgt af Bulgarien (60 %), Italien (61 %) og Frankrig (63 %). Østrig har den største andel af dem, der mener, at deres land ikke har nydt godt af EU-medlemskab (38 %).

Resultaterne for de enkelte medlemsstater har for det meste været stabile siden november-december 2021. Kun seks medlemsstater registrerer en ændring på mindst tre procentpoint i forhold til det forhold, at deres land har nydt godt af EU-medlemskab. I tre lande er der sket en stigning: Malta (95 %, + 6 procentpoint), Finland (78 %, + 6 procentpoint) og Sverige (75 %, + 4 procentpoint). Der ses fald i Irland (92 %, -3 procentpoint), Kroatien (80 %, -3 procentpoint) og Cypern (68 %, -3 procentpoint).

Oktober/nov 2022 Nov/dec 2021 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 QA9 Hvis du tager højde for alt, vil du sige, at (Vores land) i alt har nydt godt af eller ikke har nydt godt af at være medlem af EU? (% — begunstiget)

Sociodemografiske forskelle afspejler nøje de forskelle, der allerede ses i forhold til, om EU-medlemskab betragtes som en god ting. Det synspunkt, at deres land har nydt godt af EU-medlemskab, er stærkest blandt dem, der afsluttede uddannelse i en alder af 20 år eller derover (81 %) sammenlignet med dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år eller derunder (60 %).

Efter socio-professionel gruppe er andelen højest blandt ledere (84 %) og studerende (81 %) og laveste blandt husfolk (59 %). Respondenter, der sjældent eller aldrig har problemer med regninger (77 %), er mere tilbøjelige til at tro, at deres land har nydt godt af EU-medlemskab, sammenlignet med dem, der har problemer det meste af tiden (55 %).

Den velkendte aldersforskel gælder, idet yngre mennesker er mere tilbøjelige til at se fordelene ved EU-medlemskab end ældre (77 % af de 15-24-årige sammenlignet med 68 % af de 55 år eller derover).

QA9 Hvis du tager højde for alt, vil du sige, at (Vores land) i alt har nydt godt af eller ikke har nydt godt af at være medlem af EU? (% — EU)

Nydt godt af	Ikke draget fordel af	Jeg ved det ikke
EU27	72	22	6
Alder
15-24	77	15	8
25-39	74	21	5
40-54	72	23	5
55+	68	25	7
Uddannelse (slut af)
15 —	60	30	10
16-19	67	27	6
20+	81	15	4
Stadig studerer	81	12	7
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	75	20	5
Ledere	84	14	2
Andre hvide kraver	76	20	4
Manuelle arbejdere	66	29	5
Hus personer	59	30	11
Arbejdsløse	65	26	9
Pensioneret	67	24	9
Studerende	81	12	7
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	55	36	9
Fra tid til anden	65	28	7
Næsten aldrig/aldrig	77	8	5

EU's bidrag til fred og stabilitet betragtes som dets vigtigste fordel, og dette har fået større betydning i det seneste år.

Der er tre hovedårsager til, at borgerne overvejer, hvorfor deres land har nydt godt af medlemskab af EU: det forhold, at EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden (36 %, + 6 procentpoint siden november-december 2021), at EU forbedrer samarbejdet mellem deres land og andre EU-lande (35 %, + 3 procentpoint), og at EU bidrager til deres lands økonomiske vækst (30 %, ingen ændringer). I denne undersøgelse blev alle respondenter bedt om at overveje de vigtigste fordele ved EU-medlemskab, uanset deres overordnede syn på, om deres land har nydt godt af eller ej.

EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (Vores LAND) og de øvrige EU-lande EU bidrager til økonomisk vækst i (Vores LAND) EU giver (NATIONALITET) folk en stærkere indflydelse i verden EU giver folk nye jobmuligheder (NATIONALITET) Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (vores land) og tæller uden for EU EU forbedrer (NATIONALITET) menneskers levestandard EU hjælper (vores land) med at tackle klimaændringerne EU bidrager til demokrati i (Vores LAND) EU hjælper (Vores LAND) med at bekæmpe terrorisme (Nationalitet) mennesker har en betydelig indflydelse på beslutninger, der træffes på EU-plan Du går generelt ind for EU (SPONTANEOUS) Andet (SPONTANEOUS) Jeg ved det ikke Oktober/nov 2022 QA10ab Uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU27)

De næste vigtigste fordele ved EU-medlemskab er, at EU giver folk nye jobmuligheder (23 %, -1 procentpoint), og at EU giver folk i deres land større indflydelse i verden (23 %, + 3 procentpoint).

EU's bidrag til økonomisk vækst er rangeret højest (eller højeste fælles) som en fordel ved EU-medlemskab i ni medlemsstater, mens det i syv lande er det højeste (eller fælles højeste) svar, at det giver folk nye jobmuligheder. Der er syv lande, hvor EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden er højest (eller højeste fælles). I syv lande er den højeste (eller fælles højeste) fordel, at EU forbedrer samarbejdet mellem deres land og andre medlemsstater. I Polen er EU's positive indvirkning på borgernes levestandard den fælles højest rangerede fordel.

QA10ab Uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (%)

EU27	VÆR	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DET ER	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	PÅ	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (Vores LAND) og de øvrige EU-lande	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EU bidrager til økonomisk vækst i (Vores LAND)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EU giver (NATIONALITET) folk en stærkere indflydelse i verden	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EU giver folk nye jobmuligheder (NATIONALITET)	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (vores land) og lande uden for EU	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EU forbedrer (NATIONALITET) menneskers levestandard	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EU hjælper (vores land) med at tackle klimaændringerne	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EU bidrager til demokrati i (Vores LAND)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EU hjælper (Vores LAND) i kampen mod terrorisme	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Nationalitet) mennesker har en betydelig indflydelse på beslutninger, der træffes på EU-plan	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Jeg ved det ikke	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

BFør man analyserer landets resultater mere detaljeret, er det interessant at undersøge de vigtigste fordele, alt efter om respondenterne mener, at deres land har nydt godt af EU-medlemskabet eller ej.

Der opstår tre grunde med klar afstand til de andre blandt de respondenter, der mener, at deres land har nydt godt af at være medlem af EU: at EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden (40 %), at EU-medlemskab forbedrer samarbejdet mellem deres land og de andre EU-lande (38 %), og at EU bidrager til økonomisk vækst i deres land (35 %).

De, der tidligere har sagt, at deres land ikke har nydt godt af det, deler to af de samme grunde, når de bliver spurgt, hvorfor folk skulle tro, at deres land havde nydt godt af medlemskabet, nemlig forbedringen af samarbejdet med andre EU-lande (27 %) og EU's bidrag til fred og sikkerhed (26 %). Bidraget til den økonomiske vækst er ikke en del af deres tre bedste svar. i stedet er de fordele, der er fælles tredjehøjeste, de nye jobmuligheder for deres befolkning, og at EU giver folk i deres land en stærkere indflydelse i verden (begge 19 %).

Når vi går videre til den detaljerede landeanalyse, finder vi, at respondenterne i Nederlandene (48 %), Sverige og Tyskland (begge 47 %) sandsynligvis vil nævne EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden, mens denne fordel med størst sandsynlighed vil blive nævnt i Irland (19 %) og Malta (21 %).

EU's bidrag til samarbejdet mellem medlemsstaterne fremhæves af mere end halvdelen af respondenterne i Sverige (72 %), Nederlandene (65 %), Danmark (59 %) og Finland (57 %). Det er mindst sandsynligt, at dette vil blive betragtet som en fordel for respondenter i Irland (20 %), Rumænien og Polen (begge 22 %).

EU's bidrag til den økonomiske vækst betragtes som en vigtig fordel ved EU-medlemskabet i Malta (49 %), Irland (48 %) og Litauen (44 %). Det er mindst sandsynligt, at dette vil blive betragtet som en fordel for respondenter i Italien (21 %) og Frankrig (23 %).

Analysen viser også nogle store tal for andre fordele. EU's bidrag til nye beskæftigelsesmuligheder nævnes med 53 % i Bulgarien, 51 % i Ungarn og 43 % i Slovakiet. En stor del i Grækenland (39 %) siger, at EU giver folk i deres land en stærkere indflydelse i verden. I Irland siger 40 %, at en fordel ved EU-medlemskab er, at det forbedrer folks levestandard.

På landeniveau har der været nogle store ændringer siden november-december 2021 i de proportioner, der nævner forskellige fordele ved EU-medlemskab.

I de fleste lande vil EU's bidrag til opretholdelse af fred og styrkelse af sikkerheden sandsynligvis blive nævnt nu end i november-december 2021. De største stigninger kan ses i Letland (41 %, + 16 procentpoint), Litauen (43 %, + 15 procentpoint), Nederlandene (48 %, + 13 procentpoint) og Estland (38 %, + 12 procentpoint). Ungarn er det eneste land, der har oplevet et fald siden november-december 2021 (27 %, -3 procentpoint).

I 13 lande er der sket en stigning i andelen, der nævner EU's bidrag til samarbejdet mellem medlemsstaterne. De største stigninger ses i Estland (30 %, + 7 procentpoint), Spanien (30 %, + 7 procentpoint) og Sverige (72 %, + 7 procentpoint). Fire medlemsstater viser et fald i andelen, der siger, at EU-medlemskabet skaber samarbejde mellem medlemsstaterne: Letland (32 %, -9 procentpoint), Slovenien (29 %, -6 procentpoint), Grækenland (35 %, -5 procentpoint) og Malta (23 %, -3 procentpoint).

I 11 lande har der været en stigning siden november-december 2021 i den andel, der siger, at EU bidrager til deres lands økonomiske vækst. De største stigninger ses i Bulgarien (25 %, + 7 procentpoint) og Grækenland (27 %, + 7 procentpoint). Seks lande udviser et fald, især Letland (30 %, -11 procentpoint) og Nederlandene (41 %, -8 procentpoint).

De andre store ændringer siden november-december 2021 er, at respondenterne i Malta er mere tilbøjelige til at sige, at folk har en betydelig indflydelse på beslutninger, der træffes på EU-plan (20 %, + 11 procentpoint), mens respondenterne i Letland er langt mindre tilbøjelige til at sige, at EU giver folk nye jobmuligheder (27 %, -20 procentpoint).

Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (Vores LAND) og de øvrige EU-lande EU giver folk nye jobmuligheder (NATIONALITET) EU bidrager til økonomisk vækst i (Vores LAND) EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden EU forbedrer (NATIONALITET) menneskers levestandard QA10ab Uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — Det mest nævnte svar efter land)

Fra et sociodemografisk synspunkt er resultaterne generelt konsistente på tværs af de forskellige grupper. To af fordelene viser forskelle efter uddannelsesniveau og økonomisk stilling: forbedret samarbejde mellem medlemsstaterne og fordelene ved økonomisk vækst. Disse fordele er mere tilbøjelige til at blive nævnt af dem, der opholdt sig længere i uddannelse og af dem, der aldrig eller sjældent har svært ved at betale regninger. Derimod nævnes EU's rolle i kampen mod terrorisme oftere af mindre uddannede respondenter og dem, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden.

QA10ab Uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU)

EU bidrager til at bevare freden og styrke sikkerheden	EU bidrager til økonomisk vækst i (Vores land)	Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (Vores land) og de andre EU-lande	Medlemskab af EU forbedrer samarbejdet mellem (Vores land) og lande uden for EU	EU giver (NATIONALITET) folk en stærkere indflydelse i verden	EU hjælper (Vores land) med at bekæmpe terrorisme	EU hjælper (Vores land) med at tackle klimaændringerne	EU giver folk nye jobmuligheder (NATIONALITET)	Jeg ved det ikke
EU27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Uddannelse (slut af)
15 —	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16-19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Stadig studerer	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Fra tid til anden	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Næsten aldrig/aldrig	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Respondenterne blev også bedt om at tænke på, hvorfor deres land måske ikke har haft gavn af at være medlem af EU, uanset deres egen holdning til emnet. Hovedårsagerne til, at folk mener, at deres land ikke har nydt godt af EU-medlemskab, er, at nationale borgere har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan (34 %, + 4 procentpoint siden november/december 2021), og at spørgsmål, der er vigtige for deres land, bedst håndteres på nationalt plan (30 %, + 2 procentpoint).

En ud af fire siger, at den nationale regering har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan (25 %, + 3 procentpoint), mens en ud af fem siger, at deres lands økonomi kunne klare sig bedre uden for EU (20 %, + 4 procentpoint), og at det at være medlem af EU undergraver kontrollen af deres lands ydre grænser (20 %, + 1 procentpoint).

Disse svar afspejler en mere generel debat om, hvorvidt politiske beslutninger skal træffes på EU-plan eller nationalt plan. I rapporten om de vigtigste udfordringer i vores26 Nøgleudfordringer i vor tid, særlig Eurobarometer 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 Times-rapport var flertallets opfattelse, at forskellige politikområder bør behandles ligeligt på EU-plan og nationalt plan. På mange politikområder var respondenterne mere tilbøjelige til at sige, at spørgsmålet skulle behandles på EU-plan end på nationalt plan; disse omfattede bekæmpelse af terrorisme, migration og flygtninge, miljø og klimaændringer, sikkerheds- og forsvarspolitik og energipolitik. De spørgsmål, som borgerne i højere grad ville ønske behandlet på nationalt plan end på EU-plan, var sundhed, beskæftigelse og social beskyttelse.

Nov/dec 2021 Oktober/nov 2022 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 (Nationalitet) mennesker har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan Spørgsmål, der er vigtige for (NATIONALITET) mennesker behandles bedst på nationalt plan (Vores land) regeringen har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan (Vores land) økonomi kunne gøre det bedre, hvis uden for EU At være medlem af EU underminerer kontrollen af (Vores LAND)'s ydre grænser EU sænker (NATIONALITET) peopIe's levestandard At være medlem af EU gør (Vores land) mere sårbar over for de negative virkninger af globaliseringen EU sætter (NATIONALITET) folks job i fare (Vores land)s stemme i verden udvandes ved at være medlem af EU At være medlem af EU sætter (Vores land) mere i fare med hensyn til at opretholde fred og sikkerhed i (Vores land) At være medlem af EU er dårligt for demokratiet i (Vores land) Du er generelt imod EU (Spontan) Andet (spontan) Jeg ved det ikke QA11ab Stadig uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) ikke har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU27)

I 17 medlemsstater er den mest almindelige (eller fælles mest almindelige) årsag til, at deres land ikke har nydt godt af EU-medlemskab, at nationale borgere har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan. I 10 lande er den højeste (eller fælleshøjeste) årsag, at vigtige spørgsmål bedst behandles på nationalt plan.

I Italien skyldes det hyppigst, at den nationale regering har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan, mens hovedårsagen i Frankrig er, at EU sænker levestandarden for nationale borgere.

QA11ab Stadig uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) ikke har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (%)

EU27	VÆR	BG	CZ	DK	DE	EE	IE	EL	ES	FR	HR	DET ER	CY	LV	LT	LU	HU	MT	NL	PÅ	PL	PT	RO	SI	SK	FI	SE
(Nationalitet) mennesker har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Spørgsmål, der er vigtige for (NATIONALITET) mennesker behandles bedst på nationalt plan	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
(Vores land) regering har meget lidt indflydelse på beslutninger, der træffes på EU-plan	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
(Vores land) økonomi kunne gøre det bedre, hvis uden for EU	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
At være medlem af EU underminerer kontrollen ved (Vores LAND) ydre grænser	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EU sænker (NATIONALITET) folks levestandard	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
At være medlem af EU gør (Vores land) mere sårbar over for de negative virkninger af globaliseringen	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EU sætter (NATIONALITET) folks job i fare	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
(Vores land)s stemme i verden udvandes ved at være medlem af EU	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
At være medlem af EU sætter (Vores land) mere i fare med hensyn til at opretholde fred og sikkerhed i (OUr COUNTRY)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
At være medlem af EU er dårligt for demokratiet i (Vores land)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Jeg ved det ikke	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Endnu en gang er det nyttigt at foretage en sammenligning af årsagerne til, at et land måske ikke har nydt godt af EU-medlemskab, mellem dem, der mener, at deres land har nydt godt af det, og dem, der mener, at det ikke har gjort det.

Blandt dem, der mener, at deres land har nydt godt af, er de vigtigste tre årsager, at nationale borgere har meget lidt indflydelse på beslutninger truffet på EU-plan (34 %), spørgsmål, der er vigtige for de nationale borgere, behandles bedst på nationalt plan (32 %), og medlemsstaternes regeringer har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan (26 %).

For dem, der mener, at deres land ikke har nydt godt af, falder hovedårsagerne i to grupper: På den ene side er der årsagerne til den manglende indflydelse for borgerne (34 %) og de nationale regeringer (25 %) i EU's beslutninger. I den anden gruppe er en fælles holdning, at EU sænker de nationale borgeres levestandard (29 %), den nationale økonomi kunne gøre det bedre, hvis uden for EU (27 %) og spørgsmål, der er vigtige for de nationale borgere, bedst håndteres på nationalt plan (26 %).

Når vi går videre til landeanalysen, ser vi, at i EU som helhed er hovedårsagen til, at folk mener, at deres land ikke har nydt godt af EU-medlemskab, at nationale borgere har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan. Mere end halvdelen af respondenterne i Sverige (55 %), Danmark (52 %) og Nederlandene (51 %) nævner dette, men ikke mere end en fjerdedel i Portugal (20 %) og Frankrig (25 %).

Mere end halvdelen af respondenterne i Sverige (54 %) og Nederlandene (53 %) siger, at vigtige spørgsmål bedst behandles på nationalt plan, og dette nævnes også af en stor del i Finland (45 %), Tjekkiet (43 %) og Grækenland (41 %).

Respondenterne i Grækenland (40 %), Cypern (36 %), Tjekkiet og Rumænien (begge 35 %) er mest tilbøjelige til at sige, at den nationale regering har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan.

Det synspunkt, at deres lands økonomi kunne klare sig bedre uden for EU, gives af en forholdsvis stor andel i Sverige (32 %), mens respondenterne i Østrig (29 %) er mest tilbøjelige til at sige, at det at være medlem af EU undergraver kontrollen ved deres lands ydre grænser.

(Nationalitet) mennesker har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan EU sænker (NATIONALITET) folks levestandard Spørgsmål, der er vigtige for (NATIONALITET) mennesker behandles bedst på nationalt plan Vort land)s regering har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan QA11ab Stadig uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) ikke har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — Det mest nævnte svar efter land)

På landeniveau har der været visse ændringer siden november-december 2021 i forhold til at nævne forskellige årsager til, at EU-medlemskab ikke er en fordel for deres land.

Andelen, der siger nationale borgere, har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan, er steget i 13 medlemsstater, især i Cypern (46 %, + 11 procentpoint) og Spanien (31 %, + 10 procentpoint). Den er faldet i syv lande med de største fald i Letland (45 %, -22 procentpoint) og Malta (26 %, -9 procentpoint).

Andelen, der siger, at vigtige spørgsmål bedst håndteres på nationalt plan, er steget i 15 lande. De største stigninger ses i Kroatien (37 %, + 10 procentpoint), Tjekkiet (43 %, + 9 procentpoint) og Ungarn (37 %, + 8 procentpoint). Det største fald kan ses i Slovenien (21 %, -7 procentpoint).

Respondenterne er mere tilbøjelige til at sige, at den nationale regering har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan i Bulgarien (33 %, + 8 procentpoint), Spanien (28 %, + 8 procentpoint) og Ungarn (32 %, + 7 procentpoint), mens andelen er faldet markant i Letland (28 %, -19 procentpoint).

Der er andre store ændringer på de enkelte emner. Respondenterne er mere tilbøjelige til at sige, at det at være medlem af EU bringer deres land mere i fare med hensyn til at opretholde fred og sikkerhed i Luxembourg (16 %, + 11 procentpoint) og Portugal (19 %, + 10 procentpoint). Der er en stigning i Malta i den andel, der siger, at deres lands økonomi kunne klare sig bedre uden for EU (21 %, + 10 procentpoint). Endelig er der sket et fald i Letland i den andel, der siger, at det at være medlem af EU gør deres land mere sårbart over for de negative virkninger af globaliseringen (11 %, -11 procentpoint).

I den sociodemografiske analyse er resultaterne meget konsistente på tværs af de forskellige grupper.

Der er nogle forskelle på uddannelsesniveau: flere højtuddannede respondenter har større sandsynlighed for at sige, at nationale borgere har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan (36 % af dem, der forlod uddannelsessystemet i en alder af 20 år eller derover, mod 30 % af dem, der forlod skolen i en alder af 15 år), og at spørgsmål, der er vigtige for deres land, bedst håndteres på nationalt plan (34 % mod 26 %). Desuden er personer, der har svært ved at betale regninger det meste af tiden, mere tilbøjelige til at sige, at EU sænker folks levestandard (27 % mod 15 % af dem, der aldrig eller sjældent har problemer).

Q11ab Stille, uanset om du tror (Vores land) har nydt godt af at være medlem af EU, hvilke af følgende er hovedårsagerne til, at folk tror (Vores land) ikke har nydt godt af at være medlem af EU? For det første? Og så? (Højst 3 svar) (% — EU)

At være medlem af EU sætter (Vores land) mere i fare med hensyn til at opretholde fred og sikkerhed i (Vores land)	(Vores land) økonomi kunne gøre det bedre, hvis uden for EU	Spørgsmål, der er vigtige for (NATIONALITET) mennesker behandles bedst på nationalt plan	At være medlem af EU underminerer kontrollen ved (vores land) de ydre grænser	(Nationalitet) mennesker har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan	(Vores land) regeringen har meget lidt indflydelse på de beslutninger, der træffes på EU-plan	EU sænker (NATIONALITET) folks levestandard	Jeg ved det ikke
EU27	11	20	30	20	34	25	17	11
Uddannelse (slut af)
15 —	10	20	26	20	30	25	16	14
16-19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Stadig studerer	12	20	29	20	32	23	13	13
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	12	23	29	17	31	26	27	9
Fra tid til anden	13	20	28	21	33	26	18	10
Næsten aldrig/aldrig	10	19	32	20	35	25	15	11

V. OPVARMNING: BORGERNES INTERESSE I EU OG DET NÆSTE VALG TIL EUROPA-PARLAMENTET

Ihans sidste kapitel i betænkningen diskuteres borgernes interesse og deltagelse i de europæiske demokratiske processer. Det starter med at måle borgernes syn på demokratiet i EU og deres syn på, om deres stemme tæller. Generelt er borgerne stadig positive over for den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU, selv om der er usikkerhed om, hvorvidt "min stemme tæller i EU og mit land". Kapitlet fokuserer derefter på borgernes interesse for europæisk politik og på, i hvilket omfang de får information om og følger politik i EU.

Fokus flyttes derefter til valget til Europa-Parlamentet i 2024, hvor man undersøger borgernes viden, interesse og stemmesandsynlighed. Det er opmuntrende, at mere end halvdelen af EU-borgerne allerede siger, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, og to tredjedele siger, at de sandsynligvis vil stemme.

5.1 Interesse for EU-anliggender

Som det fremgår af det foregående kapitel, betragtes demokrati som den vigtigste værdi for Europa-Parlamentet at forsvare. I den forbindelse er det betryggende, at et absolut flertal af borgerne fortsat er tilfredse med demokratiet i EU og i deres eget land, selv om den generelle tilfredshed med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU og nationalt, er faldet siden april-maj 2022. Næsten seks ud af ti borgere (54 %) siger, at de er tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU (-5 procentpoint), mens 40 % (+ 4 procentpoint) ikke er tilfredse. Med hensyn til det nationale niveau er knap seks ud af ti respondenter (56 %, -4 procentpoint) tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på nationalt plan, mens mere end fire ud af ti (42 %, + 4 procentpoint) siger, at de ikke er tilfredse.

Samlet "tilfreds" — Vores land "Tilfredshed" i alt — EU I alt "Ikke tilfreds" — Vores land I alt "ikke tilfredsstillende" — EU Det ved vi ikke — vores land Ved ikke — EU SD18ab I det hele taget er De meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i (Vores land)? Og hvad med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU? (% — EU)

Som det fremgår af andre spørgsmål, har den negative ændring siden april-maj 2022 vendt den stigning, der er set i de foregående seks måneder, således at vurderingerne for både EU og nationalt niveau nu svarer til det samme som for et år siden, hvor 53 % af borgerne var tilfredse med demokratiet i EU, og næsten seks ud af ti (57 %) var tilfredse med demokratiet i deres land.

I alle undtagen fire landeer flertallet af respondenterne tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU, med de højeste andele i Irland, Danmark (begge 78 %), Luxembourg (76 %), Malta (72 %) og Portugal (70 %). I tre medlemsstater er utilfredshed flertallets opfattelse: Grækenland (61 % utilfreds), Slovakiet og Cypern (begge 52 %). I Frankrig er der lige store andele, der er tilfredse og utilfredse (begge 45 %). Malta har en meget høj andel, der er "meget tilfreds" (38 %), mens Grækenland er det eneste land, hvor mindst én ud af fem er "ikke tilfreds" (26 %).

Som det fremgår af andre spørgsmål, har den negative ændring siden april-maj 2022 vendt den stigning, der er set i de foregående seks måneder, således at vurderingerne for både EU og nationalt niveau nu svarer til det samme som for et år siden, hvor 53 % af borgerne var tilfredse med demokratiet i EU, og næsten seks ud af ti (57 %) var tilfredse med demokratiet i deres land.

I alle undtagen fire lande er flertallet af respondenterne tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU, med den største andel i Irland, Danmark (begge 78 %), Luxembourg (76 %), Malta (72 %) og Portugal (70 %). I tre medlemsstater er utilfredshed flertallets opfattelse: Grækenland (61 % utilfreds), Slovakiet og Cypern (begge 52 %). I Frankrig er der lige store andele, der er tilfredse og utilfredse (begge 45 %). Malta har en meget høj andel, der er "meget tilfreds" (38 %), mens Grækenland er det eneste land, hvor mindst én ud af fem er "ikke tilfreds" (26 %).

Samlet "tilfreds" I alt "Ikke tilfreds" Jeg ved det ikke SD18b Og hvad med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU? (%)

Tilfredsheden med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på nationalt plan, varierer meget i EU. Tilfredshed er flertallets opfattelse i 17 lande med den højeste tilfredshed i Danmark (89 %), Luxembourg (85 %), Irland (84 %), Finland (83 %) og Sverige (82 %). I de resterende ti lande er flertallet utilfredse med den største utilfredshed i Slovakiet (68 %), Grækenland (65 %), Bulgarien (63 %), Kroatien (60 %) og Cypern (59 %). I Bulgarien (27 %), Grækenland (26 %) og Slovakiet (20 %) er mindst en ud af fem "ikke tilfredse".

Tilfredsheden med den måde, hvorpå demokratiet fungerer nationalt, er højest i de nordlige regioner i Europa og har tendens til at være lavere i østlige og sydlige områder.

Kort Legend SD18a Er De generelt meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i (Vores land)? (% — i alt "tilfredsgjort")

Den sociodemografiske analyse viser det samme mønster for tilfredshed med demokratiet på både nationalt plan og EU-plan, hvor 15-24-årige, dem, der har været på uddannelse længst, studerende og ledere og dem med færre økonomiske vanskeligheder mest sandsynligt er tilfredse. For eksempel er 60 % af dem med de mindst finansielle vanskeligheder tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU, sammenlignet med 32 %, der oplever de største vanskeligheder.

Det samme mønster kan ses hos dem, der har et positivt billede af EU eller Europa-Parlamentet, både på nationalt plan og på EU-plan. 82 % af respondenterne med et positivt billede af Europa-Parlamentet siger f.eks., at de er tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer i EU, sammenlignet med 18 % med et negativt billede af det.

Hertil kommer, at de, der er tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet fungerer på et niveau, er mere tilbøjelige til at være tilfredse med den måde, det fungerer på det andet niveau. For eksempel er 84 %, der er tilfredse med den måde, hvorpå demokratiet arbejder i deres land, også tilfredse på EU-plan, mens 77 % af dem, der ikke er tilfredse på landeniveau, også er utilfredse på EU-plan.

SD18 I det hele taget, er du meget tilfreds, temmelig tilfreds, ikke meget tilfreds eller slet ikke tilfreds med den måde demokratiet fungerer i...? (%-EU)

Vores land	Den Europæiske Union
Samlet "tilfreds"	I alt "Ikke tilfreds"	Samlet "tilfreds"	I alt "Ikke tilfreds"
EU 27	56	42	54	40
Køn
Mand	58	41	55	41
Kvinde	54	43	52	41
Alder
15-24	62	33	62	28
25-39	56	43	56	40
40-54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Uddannelse (slut af)
15 —	49	48	43	48
16-19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Stadig studerer	63	32	65	27
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	54	44	53	43
Ledere	67	32	66	32
Andre hvide kraver	57	42	59	37
Manuelle arbejdere	50	48	49	47
Hus personer	48	48	42	47
Arbejdsløse	45	54	46	48
Pensioneret	57	41	50	42
Studerende	63	32	65	27
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	32	66	32	61
Fra tid til anden	51	47	49	45
Næsten aldrig/aldrig	62	36	60	35
Tilfredshed med demokratiet i EU
Tilfreds	84	16	100
Ikke tilfreds	22	77	100
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	74	25	82	16
Neutral	53	44	48	44
Negativ	28	71	18	78

Andelen af borgere, der er enige i, at deres stemme tæller i EU, er faldet siden april-maj 2022 (47 %, -6 procentpoint). Det betyder, at enighed ikke længere er flertalsudtalelsen, hvor resultaterne vender tilbage til niveauet i 2020 og 2021 efter et positivt skift (+ 10 procentpoint) mellem november-december 2021 og april-maj 2022. Andelen, der er uenig, er steget siden april-maj 2022 og er nu på 49 % (+ 6 procentpoint).

I alt "Agre" I alt "uforståelig" Jeg ved det ikke D72.1 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i EU (% — EU)

I 12 medlemsstater er et flertal af respondenterne enige om deres stemmetal i EU med de højeste niveauer i Sverige (80 %), Danmark (78 %), Malta (71 %) og Nederlandene (68 %). I de resterende 15 lande er flertallet uenige med den højeste grad af uenighed i Estland (79 %), Cypern (74 %) og Grækenland (73 %).

Andelen, der er enig i, at deres stemme tæller i EU, er steget i kun tre medlemsstater: Sverige (80 %, + 6 procentpoint), Nederlandene (68 %, + 6 procentpoint) og Malta (71 %, + 3 procentpoint). Aftalen er faldet i 16 medlemsstater med et fald på mindst 10 procentpoint i Spanien (38 %, -11 procentpoint), Frankrig (41 %, -11 procentpoint) og Cypern (23 %, -10 procentpoint). Aftalen har været stabil i de øvrige otte lande.

Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 D72.1 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i EU (% — i alt "Agre")

Som følge af faldet på EU-plan er andelen, der er enig i, at deres stemme tæller i deres land, faldet med fem procentpoint til 60 %. Andelen, der er uenig, er steget med fire point til 37 %. Disse ændringer vender det positive skift mellem november-december 2021 og april-maj 2022, så resultaterne nu er identiske med dem, der blev set for et år siden.

I alt "Agre" I alt "uforståelig" Jeg ved det ikke D72.2 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i (Vores LAND) (% — EU)

I 18 medlemsstater er flertallet enige om, at deres stemme tæller i deres land, idet mindst otte ud af ti i Sverige (97 %), Danmark (93 %), Finland (85 %), Nederlandene (84 %) og Malta (81 %). I de resterende ni lande mener flertallet ikke, at deres stemme tæller, med de højeste niveauer i Grækenland (68 %), Litauen (66 %) og Cypern (63 %).

Sammenlignet med april-maj 2022 er respondenterne i 16 lande nu mindre tilbøjelige til at være enige i deres stemmetal i deres land med de største fald i Litauen (29 %, -11 procentpoint), Rumænien (41 %, -10 procentpoint), Frankrig (61 %, -9 procentpoint) og Portugal (56 %, -9 procentpoint). Aftalen er steget i fire medlemsstater: Bulgarien (55 %, + 3 procentpoint), Letland (46 %, + 3 procentpoint), Finland (85 %, + 3 procentpoint) og Sverige (97 %, + 3 procentpoint). Aftalen har været stabil i de øvrige syv lande.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 D72.2 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i (Vores LAND) (% — EU) Den sociodemografiske analyse viser, at den største variation sker ved uddannelse og finansiel situation. Jo længere en respondent forblev i uddannelse, jo mere sandsynligt er det, at de er enige om, at deres stemme tæller i EU, med en aftale, der spænder fra 55 % blandt dem, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover, til 35 % blandt dem, der har afsluttet en uddannelse på 15 år eller derunder.

Analysen viser, at lederne blandt socio-professionelle grupper er mest tilbøjelige til at være enige i, at deres stemme tæller i EU (59 %), især sammenlignet med husfolk (34 %) og arbejdsløse respondenter (36 %).

Jo færre økonomiske vanskeligheder en respondent oplever, jo mere sandsynligt er det, at de er enige om, at deres stemme tæller i EU. Af dem, der sjældent eller aldrig har problemer, er 53 % enige, mens denne andel er meget lavere (27 %) blandt dem, der har vanskeligheder det meste af tiden.

Respondenter, der følger EU's politik, er mere tilbøjelige til at være enige i, at deres stemme tæller i EU (57 % mod 35 % af dem, der ikke følger EU's politik).

D72.1 To i hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i EU (% — EU)

I alt "Agre"	I alt "uforståelig"
EU27	47	49
Uddannelse (slut af)
15 —	35	60
16-19	45	51
20+	55	42
Stadig studerer	50	43
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	46	51
Ledere	59	38
Andre hvide kraver	51	46
Manuelle arbejdere	44	S2
Hus personer	34	62
Arbejdsløse	36	58
Pensioneret	46	49
Studerende	50	43
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	27	68
Fra tid til anden	42	54
Næsten aldrig/aldrig	53	43
Følg europæisk politik
Følg med	57	41
Følg ikke efter	35	59

I den sociodemografiske analyse er respondenter, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover, mere tilbøjelige til at være enige i, at deres stemme tæller i deres eget land (68 %) sammenlignet med dem, der afsluttede en uddannelse på 15 år eller derunder (47 %). Blandt socio-professionelle grupper er lederne mest enige (75 %), mens husmænd og arbejdsløse respondenter er mindst enige (begge 46 %).

Jo færre økonomiske vanskeligheder en respondent oplever, jo mere sandsynligt er det, at de er enige om, at deres stemme tæller i deres land. Blandt dem, der sjældent eller aldrig har problemer, er 68 % enige, mens aftalen er 36 % blandt dem, der har problemer det meste af tiden.

Respondenter, der følger EU's politik, er mere tilbøjelige til at være enige i, at deres stemme tæller i deres land (69 % mod 49 % af dem, der ikke følger EU's politik).

Der er en betydelig overlapning mellem de to spørgsmål. Respondenter, der er enige i, at deres stemme tæller i EU, er for det meste enig (i 93 % af tilfældene) i, at deres stemme også tæller i deres eget land.

D72.2 I hvilket omfang er du enig eller uenig i hver af følgende udsagn? Min stemme tæller i (Vores LAND) (% — EU)

I alt "Agre"	I alt "uforståelig"
EU27	60	37
Uddannelse (slut af)
15 —	47	50
16-19	59	39
20+	68	30
Stadig studerer	59	35
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	57	41
Ledere	75	23
Andre hvide kraver	62	37
Manuelle arbejdere	55	42
Hus personer	46	52
Arbejdsløse	46	49
Pensioneret	63	34
Studerende	59	35
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	36	61
Fra tid til anden	52	45
Næsten aldrig/aldrig	68	30
Min stemme tæller i EU
Samlet enighed	93	7
I alt uenige	30	69
Følg europæisk politik
Følg med	69	30
Følg ikke efter	49	47

Engagementet i EU's politik er faldet i de seneste seks måneder, idet 56 % af borgerne (-10 procentpoint siden april-maj 2022) siger, at de følger, hvad der foregår i EU's politik. Omkring en ud af seks (16 %, -5 procentpoint) siger, at de følger, hvad der foregår det meste af tiden, og 40 % (-5 procentpoint) gør det fra tid til anden. Omkring en ud af fire (27 %, + 5 procentpoint) siger, at de sjældent følger, hvad der foregår i EU's politik, og 17 % (+ 5 procentpoint) aldrig eller næsten aldrig gør det. Selv om disse resultater repræsenterer et fald siden april-maj 2022, følger dette en stigning mellem november 2021 og april-maj 2022, så resultaterne nu svarer til, hvad de var for et år siden.

I 19 medlemsstater følger størstedelen af respondenterne EU's politik med de højeste andele i Luxembourg (76 %), Nederlandene (69 %), Tyskland (68 %), Sverige og Finland (begge 64 %). I Litauen "følg" og "ikke følger" EU's politik (begge 50 %), mens der er syv lande, hvor kun et mindretal af borgerne følger EU's politik. De laveste andele, der følger EU's politik, ses i Bulgarien, Slovenien (begge 40 %), Slovakiet (44 %) og Estland (45 %).

Mere end en fjerdedel af respondenterne i Malta (35 %), Luxembourg (27 %) og Tyskland (26 %) følger EU's politik "det meste af tiden", sammenlignet med 6 % i Bulgarien og 7 % i hver af Slovenien, Litauen og Rumænien.

I 21 EU-medlemsstater er respondenterne nu mindre tilbøjelige til at følge EU's politik det meste af tiden end for et halvt år siden, og i syv lande er faldet på over 10 procentpoint: Polen (52 %, -20 procentpoint), Bulgarien (40 %, -18 procentpoint), Tyskland (68 %, -16 procentpoint), Estland (45 %, -15 procentpoint), Spanien (48 %, -14 procentpoint), Litauen (50 %, -12 procentpoint) og Slovenien (40 %, -12 procentpoint). Der er sket små stigninger i Luxembourg (76 %, + 3 procentpoint) og Rumænien (53 %, + 3 procentpoint). Resultaterne er forblevet stabile i de fire øvrige medlemsstater.

(Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) Sjældent 27 (+ 5) Aldrig eller næsten aldrig 17 (+ 5) Jeg ved det ikke 0 (=) Det meste af tiden 16 (-5) Fra tid til anden 40 (-5) QA2 Nogle mennesker følger, hvad der sker i EU's politik, uanset om der er et valg i gang eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der sker i EU's politik? (% — EU27) Den sociodemografiske analyse fokuserer på dem, der følger EU's politik det meste af tiden eller fra tid til anden. Det viser, at mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at følge EU's politik (61 % mod 52 %). Det viser også, at folk er mere tilbøjelige til at følge EU's politik, efterhånden som de bliver ældre, idet andelen stiger fra 42 % blandt 15-24-årige til 61 % blandt dem i alderen 55+.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA2 Nogle mennesker følger, hvad der sker i EU's politik, uanset om der er et valg i gang eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der sker i EU's politik? (% — samlet "følg")

Jo længere en respondent forblev i uddannelse, jo mere sandsynligt er det, at de følger EU's politik. Andelen er 68 % blandt dem, der opholdt sig i uddannelse indtil 20 år +, sammenlignet med 45 % blandt dem, der færdig i alderen 15 år eller yngre. Der er også store forskelle mellem socio-professionelle grupper, idet andelen, der følger EU's politik, spænder fra 70 % blandt ledere til 38 % blandt husfolk.

De, der oplever få økonomiske vanskeligheder (61 %), er langt mere tilbøjelige til at følge EU's politik end dem, der oplever vanskeligheder det meste af tiden (44 %).

Respondenter med et positivt billede af EU eller Europa-Parlamentet er mere tilbøjelige til at følge, hvad der foregår i EU's politik (henholdsvis 68 % og 74 %). Der er dog ringe eller ingen forskel i den andel, der følger EU's politik, når man sammenligner dem, hvis image af EU eller Europa-Parlamentet er neutralt (47 % i hvert tilfælde), og dem, hvis image er negativt (46 % med et negativt billede af EU og 49 % af dem med et negativt billede af Europa-Parlamentet).

QA2 Nogle mennesker følger, hvad der sker i EU's politik, uanset om der er et valg i gang eller ej. Andre er ikke så interesserede. Vil du sige, at du følger, hvad der sker i EU's politik? (% — EU)

Samlet "Følg"	I alt "Ikke Følg"
EU 27	56	44
Køn
Mand	61	39
Kvinde	52	48
Alder
15-24	42	58
25-39	54	46
40-54	58	42
55+	61	39
Uddannelse (slut af)
15 —	45	55
16-19	54	46
20+	68	32
Stadig studerer	48	52
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	66	34
Ledere	70	30
Andre hvide kraver	60	40
Manuelle arbejdere	49	51
Hus personer	38	62
Arbejdsløse	44	55
Pensioneret	61	39
Studerende	48	52
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	44	56
Fra tid til anden	53	47
Næsten aldrig/aldrig	61	39
Billede af EU
Total "positiv"	68	32
Neutral	47	53
I alt "Negative"	46	54
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	74	26
Neutral	47	53
Negativ	49	51

To tredjedele af borgerne diskuterer europæisk politik med venner eller slægtninge i det mindste lejlighedsvis. Lidt over halvdelen siger, at de lejlighedsvis diskuterer europæiske politiske spørgsmål med venner og slægtninge (52 %, -1 procentpoint siden april-maj 2022), mens 15 % (-3 procentpoint) siger, at de ofte diskuterer europæiske politiske spørgsmål. Omkring en tredjedel (33 %, + 4 procentpoint) diskuterer aldrig sådanne spørgsmål.

Den langsigtede tendens viser, at den andel, der ofte drøfter europæiske politiske spørgsmål med venner eller slægtninge, er forblevet på et relativt højt niveau. Andelen, der lejlighedsvis drøfter sådanne spørgsmål, har været forholdsvis stabil siden 2020.

(Okt./nov 2022 — apr. maj 2022) Aldrig 33 (+ 4) Jeg ved det ikke 0 (=) Ofte 15 (-3) Lejlighedsvis 52 (-1) D71.2 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Europæiske politiske anliggender (% — EU27) I 25 lande siger respondenterne oftest, at de af og til diskuterer europæiske politiske spørgsmål med den højeste andel i Ungarn (69 %), Slovakiet (65 %) og Tyskland (62 %). I Spanien (56 %) og Frankrig (54 %) siger respondenterne oftest, at de aldrig diskuterer europæiske politiske spørgsmål.

I syv lande siger mindst en ud af fem, at de ofte drøfter europæiske politiske spørgsmål med venner og slægtninge med den største andel i Malta (30 %), Nederlandene (27 %) og Grækenland (25 %). I modsætning hertil siger 7 % i Slovenien og 9 % i Portugal det samme.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 D71.2 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Europæiske politiske spørgsmål (% — ofte)

Den sociodemografiske analyse viser, at de, der blev under uddannelse indtil 20 år eller derover (21 %) selvstændige respondenter (23 %) og ledere (22 %) ofte taler om europæiske politiske spørgsmål med venner og slægtninge. De, der aldrig taler om europæiske politiske spørgsmål, er mest tilbøjelige til at være i alderen 15-24 år (44 %), dem, der har afsluttet en uddannelse i alderen 15 eller yngre (48 %), husfolk (50 %), arbejdsløse (48 %) og dem, der oplever de største økonomiske vanskeligheder (44 %).

D71.2 Når du kommer sammen med venner eller slægtninge, vil du så sige, at du diskuterer ofte, lejlighedsvis eller aldrig om...? Europæiske politiske anliggender (% — EU27)

Ofte	Lejlighedsvis	Aldrig
EU27	15	52	33
Alder
15-24	12	44	44
25-39	16	53	31
40-54	15	54	30
55+	15	52	32
Uddannelse (slut af)
15 —	9	43	48
16-19	13	55	32
20+	21	54	25
Stadig studerer	14	46	40
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	23	54	23
Ledere	22	58	20
Andre hvide kraver	15	60	25
Manuelle arbejdere	12	52	35
Hus personer	8	41	50
Arbejdsløse	11	40	48
Pensioneret	14	50	35
Studerende	14	46	40
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	14	42	44
Fra tid til anden	13	54	33
Næsten aldrig/aldrig	16	53	31

Før man undersøger resultaterne af dette underafsnit, er det værd at bemærke, at andre nylige undersøgelser har vist, at Europa-Parlamentet og andre EU-institutioner har et meget højt bevidsthedsniveau. I standard Eurobarometer-undersøgelsen siger omkring ni ud af ti borgere, at de har hørt om Europa-Parlamentet, og det har været konsekvent over tid27 Standard Eurobarometer 97, sommeren 2022 .

I denne undersøgelse siger mere end seks ud af ti EU-borgere (64 %, + 1 procentpoint siden november-december 2021), at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet, enten fra internettet, fjernsynet eller radioen.

(Oktober/november 2022 — nov./dec 2021) Nej 36 (-1) Jeg ved det ikke 0 (=) Ja 64 (+ 1) QA1 Har De for nylig læst i pressen, set på internettet eller på tv eller hørt noget om Europa-Parlamentet i radioen? (% — EU27) Der er en vis variation i EU: i otte medlemsstater siger mindst tre fjerdedele af respondenterne, at de har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet for nylig, ledet af Luxembourg (80 %), Estland, Finland, Slovakiet og Litauen (alle 79 %). Dette er imidlertid tilfældet for mindre end halvdelen af respondenterne i Frankrig (37 %) og Danmark (49 %).

Selv om der har været få ændringer på EU-plan siden november-december 2021, har der været nogle væsentlige ændringer på landeniveau. Der kan konstateres store stigninger i Ungarn (77 %, + 16 procentpoint), Luxembourg (80 %, + 15 procentpoint), Cypern (65 %, + 14 procentpoint) og Bulgarien (53 %, + 10 procentpoint). Der har også været nogle store fald i Malta (67 %, -10 procentpoint) og Polen (62 %, -10 procentpoint). Alt i alt er der sket en stigning i 12 lande siden november-december 2021, mens fem har registreret et fald.

Nov/dec 2021 Oktober/nov 2022 Udvikling oktober/nov 2022 — nov/dec 2021 QA1 Har De for nylig læst i pressen, set på internettet eller på tv eller hørt noget om Europa-Parlamentet i radioen? (% — ja)

De sociodemografiske resultater tyder på, at mænd er mere tilbøjelige end kvinder til at sige, at de for nylig har læst, set eller hørt noget om Europa-Parlamentet (68 % mod 59 %), mens andelen stiger med alderen, fra 49 % blandt 15-24-årige til 67 % blandt dem i alderen 40-54 og 55+. Mere højtuddannede mennesker er mere tilbøjelige til at sige, at de har læst, set eller hørt noget for nylig (71 % af dem, der afsluttede deres uddannelse i en alder af 20 eller derover). Andelen er også højere blandt dem, der sjældent eller aldrig har svært ved at betale regninger (67 %), samt ledere (73 %) og selvstændige (71 %).

Respondenter, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet (78 %), er mere tilbøjelige til at sige, at de har læst, set eller hørt noget for nylig end dem, der har et negativt billede (59 %) eller et neutralt billede (56 %). Dette tyder på, at der er et forhold mellem det billede, folk har, og det beløb, de læser, ser eller hører om Europa-Parlamentet, selv om det ikke er klart, hvordan de to faktorer interagerer — dvs. om modtagelse af oplysninger fører til et stærkere eller mere positivt billede, eller om personer, der har et stærkere billede, er mere tilbøjelige til at søge efter oplysninger.

QA1 Har De for nylig læst i pressen, set på internettet eller på tv eller hørt noget om Europa-Parlamentet i radioen? (% — EU)

Ja	Nej
EU 27	64	36
Køn
Mand	68	32
Kvinde	59	41
Alder
15-24	49	51
25-39	61	39
40-54	67	33
55+	67	33
Uddannelse (slut af)
15 —	58	42
16-19	63	37
20+	71	29
Stadig studerer	52	48
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	71	29
Ledere	73	27
Andre hvide kraver	66	34
Manuelle arbejdere	60	40
Hus personer	53	47
Arbejdsløse	52	48
Pensioneret	67	33
Studerende	52	48
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	54	46
Fra tid til anden	60	40
Næsten aldrig/aldrig	67	33
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	78	22
Neutral	56	44
Negativ	59	41

5.2. Valg til Europa-Parlamentet

Betydningen af at stemme ved valget til Europa -Parlamentet er faldet siden april-maj 2022, idet mindre end halvdelen af borgerne (46 %) nu lægger stor vægt på afstemninger (-13 procentpoint). Omkring fire ud af ti (39 %, + 8 procentpoint) siger, at afstemningen ved disse valg er af mellemstor betydning, mens 14 % (+ 5 procentpoint) siger, at det er af ringe betydning for dem.

En analyse af de langsigtede tendenser viser, at de nuværende tal er i overensstemmelse med resultaterne forud for det seneste valg til Europa-Parlamentet. Med en tilsvarende tidsramme (ca. 18 måneder før valget) lagde 42 % stor vægt på at stemme i september-oktober 2017, hvilket steg til 49 % i april 2018 (et år før det sidste valg). Dette indikerer, at det nuværende resultat (46 % med stor betydning) er i overensstemmelse med tidligere resultater, og at tallet for april-maj 2022 (59 %) normalt var højt.

Oktober/nov 2022 Apr/maj 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 Samlet "Høj betydning" (8-10) Samlet "Medium betydning" (4-7) Samlet "Lav betydning" (1-3) Jeg ved det ikke QA22a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet? Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for afgørende eller en nøglepligt for dig som borger. De resterende tal angiver noget mellem disse to positioner. (% — EU27) I 15 medlemsstater lægger flertallet af respondenterne stor personlig vægt på at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, idet den største andel ses i Danmark (71 %), Sverige (68 %), Irland og Nederlandene (begge 63 %). I de øvrige 12 medlemsstater er flertallets opfattelse, at det er af medium betydning at stemme ved valg til Europa-Parlamentet. Respondenterne er mest tilbøjelige til at sige dette i Slovakiet (51 %), Rumænien (49 %), Italien og Kroatien (begge 47 %).

Samlet "Høj betydning" (8-10) Samlet "Medium betydning" (4-7) Samlet "Lav betydning" (1-3) Jeg ved det ikke QA22a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet? Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for afgørende eller en nøglepligt for dig som borger. De resterende tal angiver noget mellem disse to positioner. (%) I ni lande lægger mindst en ud af fem respondenter kun ringe vægt på at stemme ved valg til Europa-Parlamentet, idet den største andel ses i Tjekkiet (31 %), Estland (29 %) og Cypern (25 %).

Andelen af respondenter i hele EU, der siger, at det er vigtigt for dem personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet, er faldet med 13 procentpoint siden april-maj 2021. Den er også faldet i alle lande undtagen Østrig, Sverige og Nederlandene, hvor den er forblevet stabil. Faktisk har faldet i 17 lande været på mindst 10 procentpoint med de største fald i Slovenien (36 %, -27 procentpoint), Malta (43 %, -25 procentpoint) og Frankrig (40 %, -61 procentpoint).

Som følge af disse ændringer er mellemstor (i stedet for høj) betydning blevet den dominerende opfattelse i 11 lande.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA22a Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet? Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for afgørende eller en nøglepligt for dig som borger. De resterende tal angiver noget mellem disse to positioner. (% — i alt "høj betydning")

To tredjedele (67 %) af respondenterne siger, at det er af stor betydning for dem personligt at stemme ved nationale valg (-5 procentpoint siden april-maj 2022). En fjerdedel (25 %, + 3 procentpoint) siger, at dette er af medium betydning for dem, mens 7 % (+ 2 procentpoint) siger, at det er af ringe betydning.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 Samlet "Høj betydning" (8-10) Samlet "Medium betydning" (4-7) Samlet "Lav betydning" (1-3) Jeg ved det ikke QA22b Og hvor vigtigt eller ej er det for dig at stemme ved de nationale valg i (Vores land)? (% — EU27)

Flertallet af respondenterne i hvert land siger, at det er af stor betydning for dem at stemme ved nationale valg, selv om andelen varierer fra 95 % i Sverige, 91 % i Danmark og 87 % i Nederlandene til 49 % i Belgien og 50 % i både Bulgarien og Rumænien. Der er ni lande, hvor mindst en ud af ti siger, at stemme ved disse valg er af ringe betydning for dem, ledet af Cypern, Belgien (begge 13 %), Bulgarien, Estland og Frankrig (alle 12 %).

I alle lande er det mere sandsynligt, at respondenterne lægger stor vægt på at stemme ved nationale valg, end de er ved EU-valg, men forskellene varierer betydeligt. De laveste variationer ses i Rumænien (nationale 50 %, EU 41 %), Belgien (nationale 49 %, EU 38 %), Ungarn (national 65 %, EU 52 %), Irland (national 77 %, EU 63 %) og Luxembourg (national 68 %, EU 54 %). De største forskelle ses i Tjekkiet (nationale 64 %, EU 28 %), Slovakiet (nationale 58 %, EU 26 %), Letland (nationale 70 %, EU 39 %) og Finland (nationale 81 %, EU 50 %).

Sammenlignet med april-maj 2022 er respondenterne nu mere tilbøjelige til at lægge stor vægt på at stemme ved nationale valg i Letland (70 %, + 8 procentpoint), Nederlandene (87 %, + 4 procentpoint), Grækenland (74 %, + 3 procentpoint) og Østrig (68 %, + 3 procentpoint). Andelen er faldet i 17 lande, især Malta (64 %, -17 procentpoint), Bulgarien (50 %, -13 procentpoint), Slovenien (66 %, -13 procentpoint) og Belgien (49 %, -12 procentpoint). Resultaterne er forblevet stabile i seks lande.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA22b Og hvor vigtigt eller ej er det for dig at stemme ved de nationale valg i (Vores land)? (% — i alt "Høj "Importance")

Den sociodemografiske analyse viser, at ældre respondenter, dem med de højeste uddannelsesniveauer, ledere og dem med de mindst økonomiske vanskeligheder er mest tilbøjelige til at lægge stor vægt på at stemme ved EU-valg og nationale valg med de største forskelle med hensyn til uddannelsesniveau og finansiel situation. F.eks. er 52 % af dem, der har de mindst økonomiske vanskeligheder, af stor betydning ved valg til Europa-Parlamentet, sammenlignet med 30 %, der oplever de største økonomiske vanskeligheder.

At have et positivt billede af EU eller Europa-Parlamentet er forbundet med en stor betydning for afstemningen. F.eks. er de, der har et positivt billede af EU, mere tilbøjelige til at bedømme stemmeafgivningen i begge typer valg som værende af stor betydning for dem. Desuden er det mere sandsynligt, at de, der er enige i deres stemme i EU, lægger stor vægt på at stemme ved valg til Europa-Parlamentet end dem, der ikke mener, at deres stemme tæller (64 % mod 30 %).

QA22 Fortæl venligst, hvor vigtigt det er for dig personligt at stemme ved valget til Europa-Parlamentet? Brug en skala fra 1 til 10, når 1 betyder, at afstemning er noget, der slet ikke har nogen betydning for dig, og 10 betyder, at afstemning er noget, du anser for afgørende eller en nøglepligt for dig som borger. De resterende tal angiver noget mellem disse to positioner. (%)

Valg til Europa-Parlamentet	Nationale valg
Samlet "Høj betydning" (8-10)	Samlet "mellemstor betydning" (4-7)	Samlet "Lav betydning" (1-3)	Samlet "Høj betydning" (8-10)	Samlet "mellemstor betydning" (4-7)	Samlet "lav betydning" (1-3)
EU 27	46	39	14	67	25	7
Køn
Mand	46	39	15	68	25	7
Kvinde	46	40	13	67	26	6
Alder
15-24	42	43	13	59	31	8
25-39	45	40	14	66	27	7
40-54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Uddannelse (slut af)
15 —	38	43	18	59	29	11
16-19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Stadig studerer	47	40	11	64	27	7
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	53	34	13	73	21	6
Ledere	59	34	7	81	16	2
Andre hvide kraver	48	40	11	68	26	5
Manuelle arbejdere	39	44	17	58	33	9
Hus personer	33	46	19	53	35	11
Arbejdsløse	32	42	26	52	31	16
Pensioneret	49	36	15	72	21	6
Studerende	47	40	11	64	27	7
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	30	42	27	50	33	16
Fra tid til anden	40	45	14	58	34	7
Næsten aldrig/aldrig	52	35	12	74	20	6
Imager af EU
Total "positiv"	64	31	5	80	16	3
Neutral	33	50	16	56	35	8
I alt "Negative"	26	38	35	51	31	18
Min stemme tæller i EU
Samlet enighed	64	33	3	79	19	1
I alt uenige	30	45	24	56	31	12
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	67	29	4	82	16	1
Neutral	36	48	15	61	32	6
Negativ	31	37	32	56	29	15

Lidt over halvdelen af EU-borgerne (54 %) siger, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, der afholdes i maj 2024. Dette omfatter 14 %, der siger, at de er "meget interesserede" og 40 %, der er "noget interesserede". Mere end fire ud af ti (45 %) siger, at de ikke er særlig interesserede eller slet ikke interesserede.

Disse resultater svarer meget til dem, der blev observeret i efteråret 2017 (EB88.1), på et tilsvarende tidspunkt før det seneste valg til Europa-Parlamentet i 2019.

(Oktober/november 2022 — september/oktober 2017) Ikke særlig interesseret 30 (+ 4) Slet ikke interesseret 15 (-2) Jeg ved det ikke 1 (-1) Meget interesseret 14 (-3) Lidt interesseret 40 (+ 2) QA21 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er med i dette valg? (% — EU27)

Der er store forskelle mellem medlemsstaterne i de proportioner, der er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet. Mere end seks ud af ti respondenter siger, at de er interesserede i Malta (71 %), Irland, Nederlandene (begge 66 %), Luxembourg, Sverige (begge 64 %) og Tyskland (61 %). I den anden yderlighed er mindre end fire ud af ti respondenter interesserede i Tjekkiet, Slovakiet (begge 27 %), Estland (37 %) og Frankrig (39 %).

Sammenlignet med resultaterne i efteråret 2017 er interessen for det næste valg til Europa-Parlamentet steget i ti medlemsstater, især Grækenland (56 %, + 14 procentpoint), Kroatien (56 %, + 9 procentpoint) og Portugal (49 %, + 9 procentpoint). Renten er faldet i ti lande med de største fald i Finland (53 %, -14 procentpoint), Estland (37 %, -13 procentpoint) og Nederlandene (66 %, -13 procentpoint). Resultaterne er stabile i de øvrige syv medlemsstater.

September/oktober 2017 Oktober/nov 2022 Evolution oktober/nov 2022 — september/oktober 2017 QA21 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er med i dette valg? (% — i alt "Interested")

Den sociodemografiske analyse viser store forskelle efter uddannelsesniveau og økonomiske vanskeligheder. Interessen for det næste valg til Europa-Parlamentet spænder fra 63 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 20 år eller derover, til 43 % blandt dem, der forlod uddannelse i en alder af 15 år.

Mere end halvdelen (57 %) af dem, der har de mindst økonomiske vanskeligheder, siger, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, sammenlignet med 36 %, der oplever de største økonomiske vanskeligheder. Ledere (68 %) er mere tilbøjelige end dem i andre socio-professionelle kategorier til at være interesserede.

Yngre respondenter er lidt mindre interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet end ældre respondenter (48 % af de 15-24-årige mod 53 %-55 % i ældre aldersgrupper).

Interessen for det næste valg til Europa-Parlamentet er højere blandt respondenterne, hvis image af Europa-Parlamentet er positivt (79 % mod 33 % af dem, hvis image er negativt), dem, der er enige i deres stemme, tæller i EU (72 % mod 37 %, der er uenige) og dem, der følger europæisk politik (70 % mod 32 %, der ikke gør det). Syv ud af ti (71 %) af dem, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet, siger, at de er interesserede i de næste, sammenlignet med 26 % af dem, der ikke stemte sidste gang.

QA21 Det næste valg til Europa-Parlamentet afholdes i maj 2024. Hvor interesseret eller ej vil du sige, at du er med i dette valg? (% — EU)

Samlet "Interested"	I alt "Ikke interesseret"
EU27	54	45
Alder
15-24	48	50
25-39	53	46
40-54	54	45
55+	55	44
Uddannelse (slut af)
15 —	43	56
16-19	51	48
20+	63	36
Stadig studerer	53	45
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	61	39
Ledere	68	32
Andre hvide kraver	57	42
Manuelle arbejdere	47	52
Hus personer	41	58
Arbejdsløse	42	57
Pensioneret	54	45
Studerende	53	45
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	36	63
Fra tid til anden	51	48
Næsten aldrig/aldrig	57	42
Imager af EU
Total "positiv"	73	26
Neutral	41	58
I alt "Negative"	27	72
Min stemme tæller i EU
Samlet enighed	72	27
I alt uenige	37	62
Stemt ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	71	28
Nej	26	73
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	79	20
Neutral	44	55
Negativ	33	67
Følg europæisk politik
Følg med	70	30
Følg ikke efter	32	66

Respondenterne blev spurgt, hvornår de mente, at det næste valg til Europa-Parlamentet ville blive afholdt i deres land. En ud af fire borgere (25 %) gav det korrekte svar fra maj 2024, mens fire ud af ti (41 %) gav et forkert svar, oftest ved at give den forkerte måned i 2024 (13 %) eller angive en dato i 2023 (11 %). En ud af tre respondenter (34 %) sagde, at de ikke vidste det.

I år/Later i år/i 2022 1 Jeg ved det ikke 34 Andet/En anden dato 10 Om tre år/I 2025 6 Næste år/i 2023/enhver måned i 2023 11 I maj 2024 25 Om to år/i 2024/enhver måned i 2024, undtagen maj 13 (Oktober/november 2022) QA20 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet efter din mening blive afholdt her i (Vores land)? (% — EU27) Der er stor forskel mellem medlemsstaterne i andelen af respondenter, der er i stand til korrekt at identificere tidspunktet for det næste valg til Europa-Parlamentet. Respondenterne kender med størst sandsynlighed det korrekte svar i Malta (51 %), Ungarn (42 %), Luxembourg og Belgien (begge 39 %). De laveste andele, der giver det korrekte svar, ses i Frankrig (9 %), Portugal (12 %), Spanien (13 %) og Grækenland (15 %).

En stor andel af respondenterne giver et forkert svar i Sverige (59 %), Grækenland (57 %), Kroatien og Nederlandene (begge 56 %), mens respondenterne højst sandsynligt siger, at de ikke ved det i Portugal (62 %) og Frankrig (57 %).

Samlet "korrekt svar" Samlet "Ukorrekt svar" Jeg ved det ikke QA20 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet efter din mening blive afholdt her i (Vores land)? (%)

I den sociodemografiske analyse er mænd lidt mere tilbøjelige end kvinder til at identificere tidspunktet for det næste valg til Europa-Parlamentet korrekt (27 % mod 23 %). Respondenter i alderen 25-39 (29 %) og 40-54 (27 %) er mere tilbøjelige til at give et korrekt svar end dem i alderen 15-24 (21 %) eller 55+ (22 %).

Personer, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover (29 %), er mere tilbøjelige til at kende tidspunktet for det næste valg til Europa-Parlamentet end dem, der forlod Europa-Parlamentet i en alder af 16-19 (25 %) eller i en alder af 15 år eller før (17 %).

Arbejdstagere med hvid hals (32 %), ledere (31 %) og selvstændige (30 %) er mere tilbøjelige til at give et korrekt svar, især sammenlignet med husmænd (13 %).

Kendskabet til tidspunktet for det næste valg til Europa-Parlamentet er højere blandt de respondenter, der stemte ved det seneste valg til Europa-Parlamentet (31 % mod 16 % af dem, der ikke stemte), samt dem, der har til hensigt at stemme ved det næste valg (29 % mod 12 % af dem, der ikke har til hensigt at stemme). Korrekt viden er også højere blandt dem, der har et positivt billede af Europa-Parlamentet (32 % mod 22 % af dem med et neutralt billede og 19 % med et negativt billede) samt dem, der følger europæisk politik (31 % mod 16 %, der ikke gør det).

QA20 Hvornår vil det næste valg til Europa-Parlamentet efter din mening blive afholdt her i (Vores land)? (% — EU)

Samlet "korrekt svar"	Samlet "Ukorrekt svar"	Jeg ved det ikke
EU 27	25	41	34
Køn
Mand	27	42	31
Kvinde	23	40	37
Alder
15-24	21	38	41
25-39	29	41	30
40-54	27	44	29
55+	22	41	37
Uddannelse (slut af)
15 —	17	39	44
16-19	25	42	33
20+	29	42	29
Stadig studerer	22	38	40
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	30	42	28
Ledere	31	41	28
Andre hvide kraver	32	42	26
Manuelle arbejdere	26	44	30
Hus personer	13	41	46
Arbejdsløse	17	37	46
Pensioneret	20	41	39
Studerende	22	38	40
Stemt ved det seneste valg til Europa-Parlamentet
Ja	31	42	27
Nej	16	42	42
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	32	43	25
Neutral	22	40	38
Negativ	19	45	36
Sandsynlighed for at stemme ved næste valg til Europa-Parlamentet
Sandsynligvis	29	43	28
Ikke sandsynligt	12	37	51
Følg europæisk politik
Følg med	31	44	25
Følg ikke efter	16	38	46

Sandsynligheden for at stemme ved det næste valg til Europa -Parlamentet er faldet en smule siden april-maj 2022, med 67 % (-4 procentpoint) af borgerne, der siger, at de sandsynligvis ville stemme ved sådanne valg, hvis de blev afholdt i næste uge. Lige under en ud af fem (18 %, + 4 procentpoint) siger, at det ville være usandsynligt, at de ville stemme, mens 14 % (+ 1 procentpoint) er neutral28 Svarene blev givet på en skala fra 1 til 10, dvs. på en tipunktsskala, hvor "1" betyder "" slet ikke sandsynligt"" og "10" betyder "meget sandsynligt", og disse resultater er grupperet som følger: sandsynlig (7-10), neutral (5-6), ikke sandsynlig (1-4). . Dette lille fald følger en stor stigning mellem november og december 2021 (58 %) og april-maj 2022 (71 %).

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 I alt "Likely" (7-10) Samlet "Neutral" (5-6) I alt "Ikke sandsynligt" (1-4) Ikke stemmeberettiget (Spontan) Foretrækker ikke at svare (Spontaneous) Jeg ved det ikke QA28 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle afholdes i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder "ikke sandsynligt" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — EU27) Flertallet af respondenterne i hver medlemsstat siger, at de sandsynligvis vil stemme ved valg til Europa-Parlamentet, hvis de afholdes i næste uge, selv om andelen varierer fra 85 % i Sverige, 83 % i Nederlandene og 82 % i Danmark til 49 % i Estland, 51 % i Cypern og 52 % i Slovakiet.

De største andele af respondenterne, der siger, at de ikke ville være tilbøjelige til at stemme, ses i Cypern (32 %), Tjekkiet, Estland (begge 31 %) og Frankrig (30 %).

I tre lande har der været en stigning i andelen, der siger, at de sandsynligvis ville stemme ved valg til Europa-Parlamentet, hvis de blev afholdt i næste uge: Grækenland (75 %, + 6 procentpoint), Østrig (68 %, + 4 procentpoint) og Letland (66 %, + 4 procentpoint). Andelen er faldet i 19 medlemsstater med et fald på over 10 procentpoint i Slovenien (56 %, -14 procentpoint), Estland (49 %, -12 procentpoint), Cypern (51 %, -12 procentpoint) og Frankrig (57 %, -11 procentpoint). Resultaterne er forblevet stabile i de øvrige fem lande.

Apr/maj 2022 Oktober/nov 2022 Evolution okt/nov 2022 — apr./maj 2022 QA28 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle afholdes i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder "ikke sandsynligt" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — Samlet sandsynlighed)

Alder, uddannelsesniveau og økonomisk situation giver de vigtigste forskelle i den sociodemografiske analyse. De 15-24-årige er mindre tilbøjelige til at sige, at de ville stemme ved valget til Europa-Parlamentet (55 %), mens personer i alderen 55+ er de mest tilbøjelige til at sige, at de ville stemme (70 %). De, der har afsluttet en uddannelse på 20 år eller derover (78 %), er meget mere tilbøjelige til at sige, at de vil stemme end dem, der har afsluttet en uddannelse i en yngre alder, og især dem, der har afsluttet en uddannelse i alderen 15 år eller yngre (58 %).

Analysen viser også, at de færre økonomiske vanskeligheder en respondent oplever, jo mere sandsynligt er de at sige, at de ville stemme. Mere specifikt siger 73 % med færrest vanskeligheder, at de sandsynligvis vil stemme, sammenlignet med 48 % med de største vanskeligheder. Ledere (80 %) er mere tilbøjelige til at sige, at de ville stemme end andre samfundsgrupper, især husfolk (54 %) og arbejdsløse respondenter (55 %).

Respondenter, der ofte taler om europæiske politiske spørgsmål (83 %), er mere tilbøjelige til at stemme, hvis det næste valg til Europa-Parlamentet blev afholdt i næste uge, end dem, der taler om det lejlighedsvis (73 %) eller aldrig (48 %). Respondenter, der følger europæisk politik, er også mere tilbøjelige til at sige, at de ville stemme end dem, der ikke gør det (80 % mod 50 %). Desuden er borgere, der mener, at deres stemme tæller i EU (84 %), mere tilbøjelige til at sige, at de vil stemme, end dem, der mener, at den ikke tæller (51 %).

Europa-Parlamentets image har også indflydelse: dem med et positivt billede er mere tilbøjelige til at sige, at de ville stemme end dem med et negativt billede (86 % vs. 50 %).

QA28 Hvis det næste valg til Europa-Parlamentet skulle afholdes i næste uge, hvor sandsynligt ville du så være at stemme ved dette valg? Brug en skala fra 1 til 10, hvor "1" betyder "ikke sandsynligt" og "10" betyder "meget sandsynligt". (% — EU)

I alt "Ikke sandsynligt" (1-4)	Samlet "Neutral" (5-6)	I alt "Likely" (7-10)
EU27	18	14	67
Alder
15-24	22	16	55
25-39	19	16	65
40-54	18	14	68
55+	17	13	70
Uddannelse (slut af)
15 —	26	16	58
16-19	20	16	64
20+	12	10	78
Stadig studerer	18	14	59
Socio-professionel kategori
Selvstændig erhvervsdrivende	16	10	74
Ledere	9	11	80
Andre hvide kraver	15	14	71
Manuelle arbejdere	22	18	60
Hus personer	28	17	54
Arbejdsløse	31	14	55
Pensioneret	19	11	69
Studerende	18	14	59
Vanskeligheder med at betale regninger
Det meste af tiden	34	17	48
Fra tid til anden	20	18	60
Næsten aldrig/aldrig	15	11	73
Tale om europæiske politiske spørgsmål
Ofte	9	8	83
Lejlighedsvis	13	14	73
Aldrig	32	17	48
Min stemme tæller i EU
Samlet enighed	6	10	84
I alt uenige	30	18	51
Billede af Europa-Parlamentet
Positiv	5	8	86
Neutral	21	18	59
Negativ	35	15	50
Følg europæisk politik
Følg med	9	11	80
Følg ikke efter	30	18	50

KONKLUSIONER

Resultaterne af den nuværende Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022 viser, at de stigende leveomkostninger er en stor bekymring for de europæiske borgere, og mange har allerede set en reduktion i deres levestandard.

Ud over de stigende leveomkostninger er europæerne også bekymrede over fattigdom og social udstødelse, klimaændringer og spredningen af krigen i Ukraine til andre lande. Kun en tredjedel af borgerne er overbeviste om, at livet vil fortsætte uændret som følge af krigen i Ukraine og dens konsekvenser.

På trods af disse bekymringer og udfordringer er der bred tilslutning til EU's støtte til Ukraine og de konkrete foranstaltninger, det hidtil har truffet. De fleste er tilfredse med samarbejdet mellem EU's medlemsstater om at håndtere konsekvenserne af krigen.

Mere generelt har borgerne fortsat et positivt billede af EU. Mere end seks ud af ti europæere ser EU-medlemskab som en god ting, to tredjedele siger, at deres lands medlemskab af EU er vigtigt, og flertallet er optimistiske med hensyn til EU's fremtid. EU's bidrag til fred og stabilitet betragtes som dets vigtigste fordel, og dette har fået større betydning i det seneste år.

Europa-Parlamentets positive image er også blevet fastholdt, idet dobbelt så mange borgere har et positivt syn end at have et negativt billede. Der er også bred opbakning til, at Europa-Parlamentet får en mere fremtrædende rolle. Borgerne ønsker navnlig, at Europa-Parlamentet fortsat beskytter værdier som demokrati, menneskerettigheder og ytringsfrihed. Europæerne ser Europa-Parlamentets politiske prioriteter som bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, folkesundhed, bekæmpelse af klimaændringer og støtte til økonomien og skabelse af nye arbejdspladser.

I forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2024 er det vigtigt at overvåge offentlighedens opfattelse af deltagelse og engagement. Der er opmuntrende niveauer af interesse for og engagement i valget til Europa-Parlamentet i 2024, og disse er på niveau med dem, der ses på tilsvarende tidspunkt før valget i 2019. Selv om kun en fjerdedel af borgerne kan sige rigtigt, hvornår det næste valg til Europa-Parlamentet finder sted, siger over halvdelen, at de er interesserede i det næste valg til Europa-Parlamentet, og omkring to tredjedele sagde, at de sandsynligvis ville stemme, "hvis valget til Europa-Parlamentet blev afholdt i næste uge".

TEKNISKE SPECIFIKATIONER

Mellem den 12. oktober og den 7. november 2022 gennemførte Kantar Public bølge 98.1 af Eurobarometerundersøgelsen efter anmodning fra Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Kommunikation, Enheden for Overvågning af Offentlige Udtalelser og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Kommunikation, Enheden for Medieovervågning og Eurobarometer

Bølge 98.1 dækker befolkningen af de respektive nationaliteter i Den Europæiske Unions medlemsstater, der har bopæl i hver af de 27 medlemsstater og er fyldt 15 år.

Den grundlæggende stikprøveudformning, der anvendes i alle lande og territorier, er en stratificeret flertrins, tilfældig (sandsynlighed) én. I hvert land stratificeres stikprøverammen først efter NUTS-regioner og inden for hver region ved hjælp af en måling af urbanitet (DEGURBA). Antallet af udvalgte stikprøvepunkter i hvert strata afspejler stratumpopulationen 15+. I anden fase blev der udtaget prøvetagningssteder med sandsynlighed proportionalt med deres 0±populationsstørrelse inden for hvert stratum.

Stikprøverne repræsenterer således hele de undersøgte landes område i henhold til Eurostat NUTS II (eller tilsvarende) og efter fordelingen af den bosiddende befolkning af de respektive nationaliteter med hensyn til storbyområder, byområder og landdistrikter.

I hvert af de udvalgte prøvetagningssteder blev der tilfældigvis trukket et startkoordinat og et omvendt geokodningsværktøj, der blev brugt til at identificere den nærmeste adresse til koordinaten. Denne adresse var startadressen for den tilfældige tur. Yderligere adresser (hver Nth adresse) blev valgt ved standard "tilfældig rute" procedurer, fra den oprindelige adresse. I hver husstand blev indstævnte trukket tilfældigt. Tilgangen til den tilfældige udvælgelse var betinget af husstandens størrelse. Som eksempel for husstande med to 15+ medlemmer blev scriptet brugt til at vælge enten informanten (person, der besvarede screeningsspørgeskemaet) eller det andet støtteberettigede medlem i husstanden. For husstande med tre 15+ medlemmer blev scriptet brugt til at vælge enten informanten (1/3 af tiden) eller de 2 andre støtteberettigede medlemmer i husstanden (2/3 af tiden). Hvor de to andre medlemmer blev udvalgt, blev intervieweren derefter bedt om enten at bede om den yngste eller ældste. Scriptet ville tilfældigt tildele udvælgelsen til yngste eller ældste med lige stor sandsynlighed. Denne proces fortsætter for fire 15 + husstandsmedlemmer — tilfældigt beder om den yngste, næst yngste og ældste. For husstande med fem 15+ medlemmer vender vi tilbage til sidste fødselsdagsregel. Hvis der ikke var nogen kontakt med nogen i husstanden, eller hvis den valgte respondent ikke var tilgængelig (optaget), genbesøgte intervieweren den samme husstand op til tre ekstra gange (fire kontaktforsøg i alt). Interviewere angiver aldrig, at undersøgelsen gennemføres på vegne af Europa-Parlamentet eller Europa-Kommissionen på forhånd de kan give disse oplysninger, når undersøgelsen er afsluttet, efter anmodning.

Rekrutteringsfasen var lidt anderledes i Finland og Sverige. I disse lande blev der udvalgt en stikprøve af adresser inden for hvert prøvetagningssted fra adresse- eller befolkningsregisteret (i Finland foretages udvælgelsen ikke på alle stikprøvepunkter, men i nogle tilfælde, hvor svarprocenterne forventes at blive bedre). Valget af adresser blev foretaget på en tilfældig måde. Husholdningerne blev derefter kontaktet telefonisk og rekrutteret til at deltage i undersøgelsen. I Nederlandene anvendes en dobbeltramme RDD-stikprøve (mobil- og fastnetnumre), da der ikke er noget omfattende folkeregister med telefonnumre til rådighed. Valget af tal på begge rammer sker på en tilfældig måde, hvor hvert tal får en lige sandsynlighed for udvælgelse. I modsætning til Sverige og Finland er prøven ikke-klynget.

LANDE	INSTITUTES	N-INTERVIEWS	FlELDWORK DATES	BEFOLKNING 15+	ANDEL EU27
VÆR	Belgien	Hoteller i nærheden af Mobiel Centre Market Research	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bulgarien	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Tjekkiet	STILK/MÆRKE	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
DK	Danmark	Kappe Danmark (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Tyskland	Hoteller i nærheden af Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Estland	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Irland	B og en forskning	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
EL	Grækenland	Kantar Grækenland	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Spanien	TNS Investigacion de Mercados y Udtalelse	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Frankrig	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Kroatien	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Italien	Hoteller i nærheden af TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Rep. af Cypern	Cymar Markedsforskning	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Letland	Kantar TNS Letland	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Litauen	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
LU	Luxembourg	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
HU	Ungarn	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Nederlandene	Hoteller i nærheden af Kantar Holland	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
PÅ	Østrig	I nærheden af das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Polen	Forskningskollektive	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugal	Marktest — Markedsføring, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
RO	Rumænien	Hoteller i nærheden af Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Slovenien	Hoteller i nærheden af Mediana DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SK	Slovakiet	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
I nærheden af FL	Finland	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Sverige	Mantle Sweden (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
I ALT EU27	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Det skal bemærkes, at den samlede procentdel, der er angivet i denne tabel, kan overstige 100 % på grund af afrunding

Interviewtilstand pr. land

Interviews blev gennemført gennem ansigt til ansigt-interview, enten fysisk i folks hjem eller gennem fjernvideointeraktion i det relevante nationale sprog Interviews med fjernvideointeraktion ("online ansigt til ansigt" eller CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, blev kun gennemført i Tjekkiet og Danmark.)For hvert land foretages der en sammenligning mellem den besvarende prøve og universet (dvs. den samlede befolkning i landet). Vægte bruges til at matche den reagerende prøve til universet på køn efter alder, region og urbaniseringsgrad. For europæiske skøn (dvs. EU-gennemsnit) foretages der en justering af de enkelte landes vægte, idet de vægtes op eller ned for at afspejle deres 15+ befolkning som en andel af befolkningen i EU-15+.

Svarprocenter

Svarprocenterne beregnes ved at dividere det samlede antal fuldstændige interviews med antallet af alle besøgte adresser, bortset fra dem, der ikke er støtteberettigede, men inklusive dem, hvor støtteberettigelsen er ukendt. For bølge 98.1 i EUROBAROMETER-undersøgelsen er svarprocenterne for EU-27-landene, beregnet af Kantar Public, følgende:

Fejlmargener

Læsere mindes om, at undersøgelsesresultater er skøn, hvis nøjagtighed, alt er lige, hviler på stikprøvestørrelsen og på den observerede procentdel. Med stikprøver på omkring 1.000 interviews varierer de reelle procenter inden for følgende konfidensgrænser:

Statistiske margener på grund af stikprøveprocessen
(på 95 % konfidensniveau)
forskellige prøvestørrelser er i rækker	forskellige observerede resultater er i kolonner
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N=1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N=1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Den globale polykrise giver borgerne mange, dybe udfordringer. Europa-Parlamentets Eurobarometerundersøgelse fra efteråret 2022 præciserer dem klart og viser den betydelige indvirkning, som krisens omkostninger har på dagligdagen. På trods af disse bekymringer er støtten til EU dog fortsat høj. I hele EU opfordrer borgerne Europa-Parlamentet til at forsvare demokratiet, beskytte menneskerettighederne og tankefriheden. De ønsker også, at den prioriterer bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, "folkesundhed", "indsats mod klimaændringer" og "støtte til økonomien".

Undersøgelsen blev gennemført af KANTAR PUBLIC i alle 27 EU-medlemsstater fra den 12. oktober til den 7. november 2022. 26 431 interviews blev primært gennemført ansigt til ansigt og afsluttet med videotilstand, hvor det var nødvendigt, med EU-resultater vægtet i overensstemmelse med befolkningens størrelse i hvert land.

Du kan finde flere oplysninger om den fulde undersøgelse ved at scanne QR-koden:

EN OFFENTLIGGØRELSE AF ENHEDEN FOR OVERVÅGNING AF DEN OFFENTLIGE MENING

GENERALDIREKTORATET FOR KOMMUNIKATION

EUROPA-PARLAMENTET

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALOGNUMMER: QA-CE-22-009-EN-N

DIN ANMELDELSE AF: 978-92-848-0015-5

ISSN: 2529-6973

HVAD ER DET? 10.2861/732690

© Den Europæiske Union, 2022