PODZIM 2022 | EB 98.1

GŘ PRO KOMUNIKACI |

ODDĚLENÍ PRO MONITOROVÁNÍ VEŘEJNÉHO MÍNĚNÍ

EVROPSKÝ PARLAMENT

EUROBAROMETR

PARLEMETR 2022

IMPRESSUM

Zprávu pro Evropský parlament vypracoval Kantar.

ZODPOVĚDNÍ

Philipp SCHULMEISTER, vedoucí oddělení

PŘISPÍVAJÍCÍ AUTOŘI

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (vedoucí projektu), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

VÝROBA

Katarzyna Oniszk

GRAFICKÝ DESIGN

Aleksandra BUDNIK

Rukopis dokončen v prosinci 2022

Brusel, © Evropská unie, 2022

O VYDAVATELI

Tento dokument zveřejnilo oddělení pro monitorování veřejného mínění v rámci Generálního ředitelství pro komunikaci (GŘ COMM) Evropského parlamentu.

Chcete-li se obrátit na oddělení pro monitorování veřejného mínění, napište na adresu: dgcommpom@europarl.europa.eu

JAZYKOVÁ VERZE

Originální název: CZ

ZŘEKNUTÍ SE ODPOVĚDNOSTI

Tento dokument je připraven a určen především poslancům a zaměstnancům Evropského parlamentu, kteří jim budou nápomocni při jejich parlamentní práci. Za obsah dokumentu nesou výlučnou odpovědnost jeho autor(é) a žádné zde vyjádřené názory by neměly být přijímány tak, aby představovaly oficiální postoj Parlamentu.

Dokument připravený Pierrem Dieumegardem pro Europe-demokracii-Esperanto Účelem tohoto „prozatímního“ dokumentu je umožnit více lidem v Evropské unii, aby se dozvěděli o dokumentech vytvořených Evropskou unií (a financovaných z daní). Pokudjde o překlady, lidé jsou z debaty vyloučeni. Tento dokument „Parlemeter“ byl pouze v angličtině v pdf-souboru. Z tohoto počátečního souboru jsme vytvořili odt-soubor, připravený softwarem Libre Office, pro strojový překlad do jiných jazyků. Výsledky jsou nyní k dispozici ve všech úředních jazycích. Je žádoucí, aby správní orgány EU převzaly překlad důležitých dokumentů. „Důležité dokumenty“ nejsou jen zákony a předpisy, ale také důležité informace potřebné k přijímání informovaných rozhodnutí společně. Abychom společně diskutovali o naší společné budoucnosti a umožnili spolehlivé překlady, mezinárodní jazyk esperanto by byl velmi užitečný kvůli jeho jednoduchosti, pravidelnosti a přesnosti. Kontaktujte nás: Kontaktnío (europokune.eu) https://e-d-e.org/-Kontakti-EDE

Obsahová tabulka

DESET KLÍČŮ ODNESE	4

SHRNUTÍ	6

KONTEXT	10

METODIKA	15

I. VÝZVY PRO EVROPSKÉ OBČANY	18

1.1 Současné obavy občanů	18

1.2 Přístupy k budoucnosti	27

II. ROSTOUCÍ NÁKLADY NA ŽIVOT	38

2.1 Finanční situace domácností v EU	39

2.2 Budoucí perspektiva	49

2.3 Spokojení se stávajícími vnitrostátními a evropskými opatřeními	55

III. PODPORA UKRAJINY	58

3.1 Občané schválili postoj a opatření EU na podporu Ukrajiny	58

3.2 Uspokojení se spoluprací členských států	70

3.3 Malá jistota, že život bude pokračovat beze změny	72

IV. EU A EP V OČÍCH OBČANŮ	79

4.1 Úloha a vnímání Evropského parlamentu	79

4.2 Vnímání EU	101

V. ZAHŘÍVÁNÍ: ZÁJEM OBČANŮ O EU A PŘÍŠTÍ VOLBY DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU	123

5.1 Zájem o záležitosti EU	123

5.2. Evropské volby	141

ZÁVĚRY	157

TECHNICKÉ SPECIFIKACE	158

DESET KLÍČŮ ODNESE

1. POLYKRIZOVÁ NÁLADA.

Rostoucí životní náklady jsou v současné době nejnaléhavějším problémem 93 % Evropanů; následuje chudoba a sociální vyloučení (82 %). Jak potenciální šíření války na Ukrajině do jiných zemí, tak i mimořádná situace v oblasti změny klimatu zůstávají pro 81 % občanů EU hlavními obavami.

2. MÍR JAKO JÁDRO EVROPY (A ZÁKLADNÍ DŮVOD).

Více než sedmdesát let po Schumanově deklaraci je mír zpět jako hlavní vnímaný přínos členství v EU. 36 % Evropanů uvádí, že příspěvek Evropské unie k udržení míru a posílení bezpečnosti je hlavním přínosem členství v EU, což je šestibodový nárůst od podzimu 2021. Evropané se rovněž domnívají, že EU usnadňuje lepší spolupráci mezi členskými státy (35 %) a přispívá k hospodářskému růstu (30 %).

3. SPOLEČNĚ STOJÍME.

Evropští občané i nadále odolně podporují Ukrajinu. 74 % schvaluje podporu EU po ruské invazi obecně a 73 % souhlasí s konkrétními opatřeními, jako jsou sankce proti ruské vládě, jakož i finanční, vojenská a humanitární podpora Ukrajině.

4. DEMOKRACIE JE KLÍČOVÁ.

Obrana demokracie je i nadále nejdůležitější hodnotou (36 %) občanů EU, kteří chtějí, aby se Evropský parlament postavil. Následuje ochrana lidských práv v EU a na celém světě (29 %), jakož i svoboda projevu a myšlení (28 %). Další hodnotou, která je v průběhu času stále více zmiňována, je solidarita mezi členskými státy a regiony EU.

5. VÍTR ZMĚN, ALE JSME LEPŠÍ SPOLU.

Dva ze tří Evropanů (65 %) věří, že jejich životy se změní v důsledku války na Ukrajině. Většina z nich je nicméně optimistická, pokud jde o budoucnost EU (57 %), a vyjadřuje spokojenost se spoluprací mezi členskými státy EU v průběhu konfliktu (58 %).

6. KRIZE SI VYBÍRAJÍ SVOU DAŇ.

Téměř polovina dotazovaných obyvatel EU (46 %) tvrdí, že osobní životní úroveň již byla negativně ovlivněna pandemií COVID-19, válkou na Ukrajině a krizí nákladů na život. Dvě z pěti (39 %) očekávají, že budou postiženy v příštím roce, zatímco 45 % evropských domácností se již potýká s obtížemi se současným příjmem.

7. BOJUJTE NEJPRVE S CHUDOBOU.

S rostoucí inflací a životními náklady si občané přejí, aby se Evropský parlament zaměřil na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (37 %). Veřejné zdraví je i nadále důležité pro mnoho občanů (34 %), stejně jako pokračující opatření proti změně klimatu (31 %). Vysoká je také podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst (31 %).

8. EU JE SOUČÁSTÍ ŘEŠENÍ.

Nedávné krize posilují podporu občanů Evropské unie: 62 % považuje členství v EU za „dobrou věc“, což je jeden z nejvyšších výsledků zaznamenaných od roku 2007. Dvě třetiny (66 %) považují členství své země v EU za důležité a 72 % se domnívá, že z toho jejich země těžila.

9. REPUTACE EU POD TLAKEM.

Občané nicméně očekávají, že EU předloží řešení ke zmírnění prohlubujících se dopadů krizí, kterým čelíme. Vysoká podpora Unie jako takové pokračuje, ale je založena na zkušenostech získaných v posledních letech, že by EU nalezla řešení pro úspěšné řešení těchto krizí. Pětibodový pokles od jara 2022 (52 % na 47 %) občanů, kteří mají pozitivní obraz o EU, by mohl být považován za varování, které by EU měla v brzké době splnit.

10. VOLBY DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU NA OBZORU.

Většina (54 %) vyjadřuje zájem o volby do Evropského parlamentu v roce 2024, zatímco 45 % uvádí, že ne. Pokud by se příští týden konaly volby do Evropského parlamentu, 67 % by pravděpodobně hlasovalo (od 7 do 10 bodů v měřítku 10 bodů).

SHRNUTÍ

Celosvětová polykrize představuje občanům mnohočetné, hluboké výzvy. Průzkum Eurobarometru Eurobarometr Evropského parlamentu z podzimu 2022 je jasně vystihuje a ukazuje významný dopad krize na každodenní život. Navzdory těmto obavám je však podpora EU i nadále vysoká. V celé Evropské unii občané vyzývají Evropský parlament, aby hájil demokracii, chránil lidská práva a svobodu myšlení. Chtějí také, aby upřednostňoval boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, „veřejné zdraví“, „opatření proti změně klimatu“ a „podporu hospodářství“.

ROSTOUCÍ NÁKLADY NA LIFING JAKO HLAVNÍ PROBLÉM

Z mnoha problémů je rostoucí životní náklady v současné době nejnaléhavější pro téměř všechny respondenty (93 %) v tomto průzkumu, a to napříč všemi věkovými skupinami, pohlavími, vzděláním a socioprofesním prostředím. Jedná se také o nejnaléhavější problém ve všech členských státech EU, ale v jednom, ve Švédsku.

Bez ohledu na dopad na osobní životní úroveň Evropané uvádějí „rostoucí životní náklady“ jako své hlavní obavy. Dokonce i ti, kteří se (téměř) nepotýkají s placením účtů, se obávají problému (91 %), ve srovnání s 96 % těch, kteří se po většinu času potýkají s obtížemi.

Tato otázka se týká všech členských států, přičemž podíl znepokojených občanů přesahuje 90 % ve všech zemích s výjimkou Rakouska (89 %), Slovinska (88 %), Rumunska (82 %), Nizozemska (81 %), Dánska (77 %) a Švédska (74 %).

Velmi v souladu s tímto zjištěním je chudoba a sociální vyloučení, což je také velmi důležité pro Evropany (82 %). Pro ty, kteří říkají, že jejich osobní životní úroveň již klesla, chudoba a sociální vyloučení jsou druhou největší obavou.

(90 %). Převládá zejména na Kypru (94 %) a v členských státech, které byly krizí eurozóny nejvíce postiženy, mezi nimi Řecko (97 %), Portugalsko (95 %), Španělsko (93 %) a Itálie (92 %).

„Šíření války na Ukrajině do jiných zemí“ je třetím nejčastěji vyjadřovaným znepokojením (81 %). Respondenti na Maltě (93 %), Portugalsko (91 %), Polsko (91 %) a Litva (90 %) patří k nejvíce znepokojujícím. Tento strach převládá zejména u žen a starších generací. Změna klimatu je pro 81 % občanů EU i nadále hlavním problémem, a to nejen mezi mladšími respondenty. 81 % osob ve věku 55 let a více považuje za znepokojivé pro ně i pro své blízké, i když je u nich méně pravděpodobné, že ji budou považovat za hlavní prioritu EP než mladší Evropané. Míra obav se pohybuje mezi 44 % v Estonsku a 93 % na Maltě.

ŽIVOTNÍ ÚROVEŇ JE SILNĚ OVLIVNĚNA

Pokud jde o finanční situaci občanů, průzkum ukazuje, že důsledky polykrize, včetně války na Ukrajině, pandemie COVID-19 a rostoucí inflace, jsou stále více pociťovány. Téměř polovina občanů EU (46 %) uvádí, že jejich životní úroveň již byla snížena, přičemž dalších 39 % očekává dopad v příštím roce a pouze 14 % očekává žádnou změnu.

Životní úroveň občanů s nižší úrovní vzdělání již byla významně ovlivněna (56 % ve srovnání s 34 % těch, kteří stále studují).

Je důležité poznamenat, že podíl již postižených občanů se v jednotlivých členských státech značně liší: Nejnižší je ve Švédsku (24 %) a Finsku (27 %) a nejvyšší na Kypru (70 %), v Řecku (66 %), na Maltě (65 %) a ve Francii (62 %). Přesto i v severských zemích, kde je jeho současný dopad omezený, většina buď již pociťuje pokles životní úrovně, nebo očekává, že k němu dojde v blízké budoucnosti. 45 % evropských domácností se již potýká s obtížemi, zatímco 54 % uvádí, že stále žijí pohodlně. Opět existují silné rozdíly mezi zeměmi, přičemž podíl lidí, kteří se potýkají s obtížemi, je mnohem nižší v zemích, jako je Švédsko (13 %), Dánsko (13 %), Finsko (16 %), Nizozemsko (16 %) a Lucembursko (19 %), na rozdíl od jiných zemí, jako je Řecko (79 %) a Bulharsko (75 %). Dalším ukazatelem rostoucích hospodářských omezení je nárůst podílu občanů, kteří se potýkají s problémy s placením účtů „většinou času“ nebo „někdy“, což je devět procentních bodů (30 % na 39 %) od podzimu 2021 a +6 procentních bodů od jara 2022.

Pokud jde o opatření přijatá k řešení rostoucích životních nákladů, je každý třetí Evropan spokojen s opatřeními přijatými jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. Spokojenost se pohybuje mezi 66 % na Maltě a 15 % v Estonsku u vnitrostátních opatření a 55 % v Irsku a 13 % v Estonsku u opatření EU.

SCHVÁLENÍ PODPORY EU UKRAJINĚ ZŮSTÁVÁ STABILNÍ A VYSOKÉ

Jedním z klíčových poznatků z průzkumu je trvale odolná podpora evropských občanů pro Ukrajinu: 74 % respondentů souhlasí s podporou EU po ruské invazi obecně a 73 % souhlasí s konkrétními „opatřeními přijatými Evropskou unií na podporu Ukrajiny“, jako jsou sankce proti ruské vládě a finanční, vojenská a humanitární podpora Ukrajině. Ve všech členských státech je podíl osob, které podporu EU schvalují, vyšší než podíl osob vyjadřujících nesouhlas, přičemž nejvyšší úrovně ve Švédsku (97 %), Finsku (95 %), Nizozemsku (93 %), Portugalsku (92 %) a Dánsku (92 %).

Při pohledu na potenciální korelaci mezi veřejnou podporou Ukrajiny a jednotlivými finančními situacemi se objevuje řada zajímavých poznatků: je pravděpodobnější, že občané členských států s vyšším HDP na obyvatele schválí podporu EU pro Ukrajinu. Na druhé straně – a možná ještě výmluvněji zvažují, kde většina evropských občanů osobně stojí na této otázce – schválení podpory EU Ukrajině zůstává vysoké bez ohledu na vnitrostátní míru inflace a míru nezaměstnanosti. Dokonce i většina občanů EU, kteří se potýkají s finančními potížemi, podporuje postavení EU s Ukrajinou: 70 % těch, jejichž životní úroveň klesla (oproti 79 % těch, jejichž příjem se dosud nesnížil a 73 % nezaznamenalo žádnou změnu/zvýšení). Podpora je také poměrně stabilní bez ohledu na věkovou skupinu, pohlaví a politickou příslušnost.

Úsilí členských států o koordinaci reakcí na důsledky invaze je do značné míry oceňováno. 58 % občanů EU je spokojeno s úrovní spolupráce mezi zeměmi, zatímco 37 % nikoli. Schválení je obzvláště vysoké v Irsku (84 %), Portugalsku (83 %), Dánsku (83 %), Švédsku (81 %) a Finsku (80 %). Respondenti v Řecku (34 %), na Kypru (40 %) a na Slovensku (41 %) jsou mezi nejméně spokojeni. Z těch, kteří jsou spokojeni se spoluprací členských států zaměřenou na řešení důsledků války na Ukrajině, si 68 % přeje, aby EP hrál důležitější úlohu, zatímco ti, kteří mají pozitivní obraz o EU a EP, jsou také pravděpodobnější, že budou spokojeni s úrovní spolupráce členských států.

Vzhledem k ponurému ekonomickému výhledu v Evropě a převládajícím obavám z rostoucích životních nákladů občané pochopitelně pociťují, že „věci nejdou správným směrem“, a to ani v jejich příslušných zemích (62 %), ani v EU (51 %). Většina Evropanů (65 %) si také není jistá, že jejich životy budou pokračovat tak, jak jsou. Zejména v zemích s menším HDP na obyvatele mají občané s větší pravděpodobností pocit, že by se jejich životy mohly změnit. Například v Řecku je jen 10 % přesvědčeno, že jejich životy zůstanou stejné, zatímco polovina dotázaných v Irsku je v to přesvědčena. Občané, kteří se potýkají s potížemi s placením účtů po většinu času, obecně vyjadřují menší důvěru ve stabilní budoucnost: pouze 21 % je sebevědomých, ve srovnání s 35 % těch, kteří se s nimi (téměř) nikdy nesetkali. První z nich mají také větší pravděpodobnost, že budou mít pocit, že věci se ve svém životě ubírají špatným směrem a jsou méně optimistické, pokud jde o budoucnost EU jako celku. Ale i ti, kteří žijí pohodlně, většinou věří, že jejich život se může změnit (59 %). Navzdory tomu zůstává většina Evropanů (57 %) ohledně budoucnosti EU optimistická. Nejoptimističtější výhledy vyjadřují irští (84 %) a dánští (81 %) respondenti. To platí zejména pro mladé Evropany.

VNÍMÁNÍ EU A EVROPSKÉHO PARLAMENTU ZŮSTÁVÁ CELKOVĚ POZITIVNÍ

Vnímání EU je pozitivní mezi 47 % Evropanů, neutrální pro 38 % a negativní u 14 %. Po dosažení rekordních výsledků v průzkumu z jara 2022 se pozitivní obraz EU vrátil na úroveň roku 2020 a 2021. Většina členských států má o EU pozitivní obraz, až na několik výjimek, kde převládá neutrální názor. Negativní obraz EU je menšinovým názorem ve všech evropských zemích. Podobné závěry lze vyvodit, pokud jde o obraz EP. V posledních letech se neustále zlepšovala a zejména od vypuknutí pandemie COVID-19 dosáhla vrcholu v průzkumu z jara 2022 na 39 %. Od podzimu 2022 se pozitivní obraz EP vrací na úroveň roku 2020 a 2021 na úrovni 36 %. Výsledek je nejvyšší na Maltě (62 %), v Irsku (58 %) a ve Švédsku (53 %) a nejnižší v Řecku (27 %), v Estonsku (27 %), ve Slovinsku (26 %) a ve Francii (22 %), kde je nejvíce zmiňovanou odpovědí „neutrální“. Většina Evropanů by si přála, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu (55 %, -3 procentní body ve srovnání s jarem 2022 a podzimem 2021). To je nejpopulárnější odpověď ve 23 členských státech s nejvyšším podílem na Kypru (87 %), Řecku (75 %) a Španělsku (75 %). Evropané, kteří jsou obecně pozitivnější, pokud jde o EU a EP, rovněž chtějí, aby Parlament hrál silnější úlohu, jako je tomu v případě občanů, kteří hlasovali v předchozích evropských, vnitrostátních nebo místních volbách.

Ještě důležitější je v současném geopolitickém kontextu vnímání, že členství v EU je „dobrou věcí“ i nadále vysoké (62 %, -3 p.b.) a trvale zůstává na nejvyšší úrovni od roku 2007. Většina občanů ve všech zemích s výjimkou Řecka a Slovenska – kde převládá neutrální vnímání – vnímásvou zemi jako „dobrou věc“. Nejvyšší procentní podíly jsou v Lucembursku (90 %) a Irsku (83 %), zatímco v Litvě (+17 p.b.), na Maltě (+17 p.b.), ve Finsku (+6 procentních bodů) a na Slovensku (+5 p.b.) je nejvyšší nárůst ve srovnání s podzimem 2021.

Kromě toho, že členství v EU je „dobrou věcí“, dvě třetiny Evropanů (66 %) považují členství své země v EU za „důležité“. Velmi vysoký podíl Evropanů (72 %) by také řekl, že jejich země těžila z členství v EU. Tento ukazatel se od podzimu 2021 nezměnil, což podporuje známky celkové odolnosti obyvatelstva EU. To je také většinový názor ve všech členských státech s podíly přesahujícími 90 % na Maltě (95 %), Irsku (92 %), Litvě (91 %) a Lucembursku (91 %). Tento výsledek zůstal ve většině zemí relativně stabilní, přičemž nejvýznamnější nárůst byl zaznamenán na Maltě (+6 p.b.), ve Finsku (+6 p.b.) a ve Švédsku (+4 p.b.). Mladší respondenti, pravidelní voliči i občané, kteří si myslí, že hlasování je důležité, s větší pravděpodobností říkají, že jejich země má prospěch z členství v EU.

Dalším významným poznatkem vzhledem k současné situaci je, že respondenti poskytují příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti (36 %) jako hlavní důvod, proč jejich země těžila z členství v EU. Výsledky tohoto ukazatele se od října/listopadu 2021 zvýšily o 6 bodů, což je největší z položek položených v této otázce. Největší nárůst je zaznamenán v Lotyšsku (+16 p.b.), Litvě (+15 p.b.), Nizozemsku (+13 p.b.), Estonsku (+12 p.b.), Maltě (+11 p.b.) a Polsku (+11 p.b.). To naznačuje, jaký vliv může mít ruská válka proti Ukrajině. K dalším důvodům patří mimo jiné spolupráce mezi zeměmi EU (35 %, +3 p.b.) a příspěvek EU k hospodářskému růstu dané země (30 %, =). Zajímavé je, že v zemích, kde respondenti uvádějí největší finanční potíže, ukazuje největší nárůst, jako je Bulharsko (+7 p.b.), Řecko (+7 p.b.), Kypr (+5 p.b.) nebo Slovensko (+5 p.b.), což naznačuje další posílení argumentu, že občané považují EU za součást řešení, když čelí rostoucím obtížím.

Pokud jde o hodnoty, které Evropané chtějí, aby Evropský parlament bránil, tvoří první tři na úrovni EU demokracie (36 %, -2 procentní body od jara 2022), ochrana lidských práv v EU a na celém světě (29 %, +2 p.b.) a svoboda projevu a myšlení (28 %, +1 p.b.). Tyto hodnoty jsou konzistentně zmiňovány nejvíce od podzimu 2021 a zdůrazňují silné poselství, které občané vysílají ohledně svých očekávání EP. Je pravděpodobnější, že demokracii jako hodnotu, která vyžaduje ochranu, zmiňují Evropané, kteří mají „pozitivní obraz“ o EU a EP, a chtěli by, aby byla role EP důležitější. Tento segment pozitivně hodnotí členství v EU a je toho názoru, že hlasování ve volbách do Evropského parlamentu je důležité.

Politické priority vyjádřené pro Evropský parlament rovněž svědčí o celkovém politickém kontextu: Po jaru 2022 opět vystoupí boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení na 37 % (-1 procentní bod od jara 2022), po němž následuje „veřejné zdraví“ (34 %, -1 p.b.), opatření proti změně klimatu (31 %, =) a podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst (31 %, +1 p.b.). Boj proti chudobě je vyšší prioritou pro respondenty s nižší úrovní vzdělání, kteří se potýkají s většími finančními obtížemi. Jak bylo uvedeno v předchozích průzkumech, boj proti změně klimatu je i nadále pravděpodobnější, že bude prioritou pro mladší respondenty a studenty. Veřejné zdraví (42 % až 34 %) a migrace a azyl (23 % až 11 %) jsou nyní ve srovnání s podzimem 2021 méně důležité.

VOLBY DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU NA OBZORU

Evropský parlament v rámci podzimního průzkumu Eurobarometru v roce 2022, který se uskutečnil jeden a půl roku před volbami do Evropského parlamentu v květnu 2024, se rovněž zabývá postojem evropských občanů k těmto volbám. Volby do Evropského parlamentu v roce 2024 jsou i nadále důležité a podstatně více ve srovnání se stejnou dobou před volbami v roce 2019.

Hlasování v evropských volbách má velký význam pro 46 % Evropanů, střední význam na 39 % a nízký význam na 14 %. To je považováno za klíčovou občanskou povinnost (bod 10) pro téměř čtvrtinu respondentů (24 %). Srovnání a kontrast s výsledky rok a půl před volbami do Evropského parlamentu v roce 2019 ukazuje, že význam hlasování ve volbách do Evropského parlamentu se zvýšil o 4 procentní body, a to ze 42 % na podzim 2017 na 46 % na podzim 2022, s určitými významnými rozdíly v řadě zemí. Nejvyšší nárůst je zaznamenán v Portugalsku (+19 p.b.), Řecku (+17 p.b.), Chorvatsku (+17 p.b.) a Česku (+14 p.b.). Podíly se snížily – v mnohem nižší míře – v Bulharsku (–5 p.b.), Německu (–4 p.b.), Francii (–4 p.b.) a Litvě (–4 p.b.). Více než polovina občanů (54 %) má zájem o volby do Evropského parlamentu v roce 2024, zatímco 45 % uvádí, že na stejné úrovni jako na podzim roku 2017, kdy zájem činil 55 %. Od té doby se výrazně liší ve většině zemí: nejvíce roste v Řecku (+14 p.b.), Chorvatsku a Portugalsku (+9 procentních bodů v obou zemích), zatímco největší pokles je ve Finsku (–14 p.b.), Estonsku (-13 p.b.) a Nizozemsku (-13 p.b.). A konečně, zatímco pravděpodobnost hlasování v příštích volbách do Evropského parlamentu se od jara 2022 mírně snížila, na úrovni EU zůstává celkově vysoká, a to 67 %. Pravděpodobnost hlasování se pohybuje od 49 % v Estonsku a 51 % na Kypru po více než osm z deseti ve Švédsku (85 %), Nizozemsku (83 %) a Dánsku (82 %).

KONTEXT

Práce v terénu

Průzkum Eurobarometru Eurobarometr Evropského parlamentu z podzimu 2022 provedl ve dnech 12. října až 7. listopadu společnost Kantar Public ve všech 27 členských státech EU. Aby bylo možné výsledky průzkumu správně interpretovat, je nezbytné vzít v úvahu politický a společenský kontext v době práce v terénu. Všechny vnitrostátní výsledky otázek položených v tomto průzkumu – a dále i výsledky evropského průměru – je třeba vnímat ve světle situace a veřejné diskuse v době práce v terénu.

Ruská válka proti Ukrajině

Veřejnému diskurzu v době terénní práce dominovala válka na Ukrajině, která začala 24. února 2022, kdy ruský prezident Vladimir Putin nařídil svým vojákům invazi na Ukrajinu. Právě na začátku terénní práce Rusko zintenzivnilo své raketové a bezpilotní útoky na hlavní město Kyjev a další velká města. K tomu došlo poté, co Vladimir Putin obvinil Ukrajinu z útoku na most spojující Krym s pevninskou Ruskem. Těžké letecké údery v Kyjevě, Charkově, Lvově a dalších ukrajinských městech způsobily smrt a zničení, přičemž mnoho měst a vesnic po celé Ukrajině zůstalo bez topení, elektřiny a vody, protože útoky byly často zaměřeny na životně důležitou civilní infrastrukturu. V období práce v terénu narůstaly výzvy týkající se zřízení zvláštního tribunálu pro válečné zločiny, a to vzhledem k záměrným útokům na civilisty a civilní infrastrukturu, jakož i k rostoucím důkazům o dalších válečných zločinech.

Od počátku ruské agrese poskytuje EU Ukrajině humanitární, politickou, finanční a vojenskou podporu. EU se velmi rychle dohodla na několika souborech sankcí proti Rusku v reakci na invazi,1 https://finance.ec.europa.eu/eu-and-world/sanctions-restrictive-measures/sanctions-adopted-following-russias-military-aggression-against-ukraine_en která zahrnovala embargo na ruské uhlí a odříznutí některých ruských bank od mezinárodního platebního systému SWIFT. Dne 6. října se vedoucí představitelé EU dohodli na osmém balíčku sankcí, který reaguje na pokračující eskalaci Ruska, včetně nezákonné anexe ukrajinského Doněcka, Luhanska, Zaporizhhhia a Chersonu na základě falešného „referendy“, mobilizace dalších vojáků a vydávání otevřených jaderných hrozeb. Osmý balíček zavedl kromě jiných opatření nové zákazy vývozu a dovozu, jejichž cílem je připravit ruskou armádu a průmysl o klíčové komponenty a technologie potřebné k vedení války na ukrajinském území. Balíček rovněž položil základ pro požadovaný právní rámec pro zavedení stropu cen ropy, který předpokládá skupina G7.2 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_5989 Kromě toho Polsko, pobaltské státy a Irsko již v době práce v terénu navrhly devátý balíček sankcí proti Moskvě, včetně omezení vůči Bělorusku na podporu ruského válečného úsilí.

Od začátku války tým Evropa (sestávající z Evropské unie, členských států EU – včetně jejich prováděcích agentur a veřejných rozvojových bank – a Evropské investiční banky a Evropské banky pro obnovu a rozvoj) mobilizoval pro Ukrajinu finanční podporu ve výši 19,7 miliardy EUR.

Velká část podpory přichází ve formě makrofinanční pomoci. Kromě toho v době práce v terénu probíhala práce na strategičtějším a předvídatelnějším přístupu k finanční podpoře EU pro Ukrajinu v roce 2023. V návaznosti na zasedání Evropské rady ve dnech 20. a 21. října 2022 navrhla Komise pro Ukrajinu balíček podpory ve výši 18 miliard EUR na rok 2023.3 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_22_6699 Dne 25. října předsedkyně EK Von der Leyenová a německá kancléřka Scholzová zahájili v Berlíně mezinárodní odbornou konferenci o obnově Ukrajiny, aby diskutovali o dlouhodobé pomoci s mezinárodními dárci.4 https://www.consilium.europa.eu/media/59728/2022-10-2021-euco-conclusions-en.pdf V březnu 2022 EU aktivovala směrnici o dočasné ochraně, která pomáhá5 https://www.schengenvisainfo.com/news/eu-countries-start-implementing-temporary-protection-directive-for-ukrainians lidem prchajícím před válkou. Od té doby mají ukrajinští uprchlíci nárok na povolení k pobytu, jakož i na přístup ke vzdělání a na trh práce. Tato dočasná ochrana byla prodloužena v říjnu a nyní platí do března 2024.

Během období práce v terénu se země EU dohodly, že společně vyškolí 15 000 ukrajinských vojáků na evropské půdě, aby řešili naléhavé potřeby ukrajinského vojenského výcviku a umožnily zemi bránit svou územní celistvost a suverenitu v rámci svých mezinárodně uznávaných hranic. Kromě toho byla schválena opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje (EPF) v hodnotě 16 milionů EUR na podporu budování kapacit ukrajinských ozbrojených sil.6 https://www.eeas.europa.eu/eeas/eu-establishes-military-assistance-mission-support-ukrainian-armed-forces-and-endorses_en Na konci období práce v terénu vydaly ruské úřady varování, že Ukrajina bude připravena vypustit „špinavou bombu“, kterou někteří analytici interpretují jako Rusko, které připravuje půdu pro další eskalace války.

Ruská válka agrese také vyvolala narušení zemědělské výroby, dodavatelských řetězců a obchodu, které posunuly světové ceny potravin a hnojiv na bezprecedentní úroveň. V sobotu 29. října Rusko oznámilo, že pozastaví svou účast na dřívější dohodě o vývozu obilí a vyzbrojí potraviny ve své válce proti Ukrajině. Dne 2. listopadu se však dodávky obilí z Ukrajiny obnovily poté, co Rusko souhlasilo s tím, že se znovu připojí k iniciativě „Černomořské obiloviny“ podporovaná OSN, která ukončila patovou situaci, která hrozila oživením globální potravinové krize, protože mnoho zemí po celém světě je silně závislé na vývozu potravin z Ukrajiny.

Dne 19. října udělil Evropský parlament Sacharovovu cenu za svobodu myšlení za rok 2022 Sacharovovu cenu za svobodu myšlení, kterou každoročně uděluje Evropský parlament za čest jednotlivcům a organizacím hájícím lidská práva a základní svobody.7 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221017IPR43706/the-ukrainian-people-awarded-the-european-parliament-s-2022 Sacharov-prize

Ekonomický kontext

Důsledky ruské agrese proti Ukrajině posilují globální inflaci podle hospodářské prognózy Evropské komise z podzimu 2022.8 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media EU patří k nejexponovanějším vyspělým ekonomikám vzhledem ke své zeměpisné blízkosti a silné závislosti na dovozu plynu z Ruska. Krize dodávek energie přispívá k již existujícím inflačním tlakům a úzkým místům v dodavatelském řetězci, které byly způsobeny pandemií COVID-19 a pokračující čínskou politikou nulové pandemie COVID-19.

Všechny tyto faktory narušují kupní sílu domácností a ovlivňují výrobu. Ekonomické nálady výrazně poklesly. Růst by měl na přelomu roku výrazně klesnout a uvrhnout několik členských států do recese, jak předpovídá prognóza.

Stejně tak Mezinárodní měnový fond (MMF) ve své zprávě Světového ekonomického výhledu9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 zdůrazňuje, že existuje rostoucí riziko, že globální ekonomika upadne do recese příští rok. Globální ekonomická aktivita zažívá široké a ostřejší zpomalení, než se očekávalo, přičemž míra inflace je vyšší než za několik desetiletí. Krize nákladů na život, zpřísnění finančních podmínek ve většině regionů, ruská invaze na Ukrajinu a přetrvávající pandemie COVID-19 mají velký dopad na výhled. Globální růst by měl zpomalit z 6,0 % v roce 2021 na 3,2 % v roce 2022 a 2,7 % v roce 2023. Jedná se o nejslabší růstový profil od roku 2001 s výjimkou celosvětové finanční krize a akutní fáze pandemie COVID-19. Zpráva MMF dále uvádí, že šok z energetické krize je v Evropě strukturální, a proto je nepravděpodobné, že by se jednalo o přechodný jev.

Meziroční míra inflace v eurozóně činila v říjnu 2022 10,6 %, což je nárůst oproti 9,9 % v září, podle údajů zveřejněných Eurostatem, statistickým úřadem Evropské unie. Nejvyšší příspěvek k roční inflaci v eurozóně v říjnu pocházel z energie (+4,44 procentního bodu), následovaný potravinami, alkoholem a tabákem (+2,74 p.b.). Meziroční inflace v Evropské unii činila v říjnu 2022 11,5 %, což je nárůst oproti 10,9 % v září. O rok dříve to bylo 4,4 %. Nejnižší roční míra byla zaznamenána ve Francii (7,1 %), Španělsku (7,3 %) a Maltě (7,4 %). Nejvyšší roční míra byla zaznamenána v Estonsku (22,5 %), Litvě (22,1 %) a Maďarsku (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Dopady inflace se stále více odrážejí ve spotřebitelských nákupních zvyklostech, kdy se lidé vzdávají dovolené nebo určitých aktivit, hledají více výhod a nakupují levnější produkty.

Dne 27. října zvýšila Evropská centrální banka (ECB) úrokové sazby o 0,75 procentního bodu na nejvyšší úroveň od roku 2009, čímž provedla třetí významný nárůst úrokové sazby v řadě.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Referenční úroková sazba ECB nyní činí 2 %.

Navzdory náročnému prostředí setrh l abour nadále výrazně vyvíjel, přičemž zaměstnanost je nejvyšší v posledních desetiletích. Prudký hospodářský růst zaznamenaný uvolněním opatření v souvislosti s pandemií COVID-19 přivedl v první polovině roku 2022 čisté další dva miliony lidí do zaměstnání, čímž se zvýšil počet zaměstnaných osob v EU na historicky nejvyšší hodnotu 213,4 milionu osob. Míra nezaměstnanosti zůstala v září rekordně nízká ve výši 6,0 %. Očekává se, že trhy práce budou reagovat na zpomalení hospodářské činnosti se zpožděním, ale budou i nadále odolné. Růst zaměstnanosti v EU se odhaduje na 1,8 % v roce 2022, než se v roce 2023 zastaví a v roce 2024 mírně dosáhne 0,4 %.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media V září 2022 činila sezónně očištěná míra nezaměstnanosti v eurozóně 6,6 %, což je pokles z 6,7 % v srpnu 2022 a pokles ze 7,3 % v září 2021. Míra nezaměstnanosti v EU činila v září 2022 6,0 %, v porovnání se srpnem 2022 stabilní a klesla z 6,7 % v září 2021.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Celkověekonomický výhled zůstává obklopen výjimečným stupněm nejistoty, protože ruská válka proti Ukrajině pokračuje a potenciál dalších hospodářských narušení zdaleka není vyčerpán. Největší hrozbu představuje nepříznivý vývoj na trhu s plynem a riziko nedostatku, zejména v zimě 2023–24.

Legislativní kontext na úrovni EU

Období práce v terénu se vyznačovalo pokračující diskusí mezi všemi zákonodárnými subjekty o tom, jak se vypořádat s energetickou krizí, jíž EU čelí. Dne 18. října představila předsedkyně EK Ursula von der Leyenová nové nouzové nařízení, které má řešit vysoké ceny plynu v EU a zajistit bezpečnost dodávek v nadcházejících zimních měsících. Návrh právních předpisů předložil plány na zavedení společných nákupů zemního plynu a stanovil pravidla solidarity mezi členskými státy s cílem vypořádat se s potenciálními nedostatky. Komise rovněž navrhla vypracovat novou referenční hodnotu pro obchodování s plynem pro LNG do dubna 2023.14 https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_22_6225 Balíček Komise však nezahrnoval okamžité omezení cen plynu kvůli politickým neshodám mezi členskými státy a obavám ohledně důsledků pro bezpečnost dodávek.

Dne 26. října představil výkonný místopředseda Timmermans zákon čistšího ovzduší a vody. Jako „prozatímní“ cíl Evropská komise navrhla snížit roční mezní hodnotu pro oxid dusík ze 40 na 20 mikrogramů, zatímco cíle nulového znečištění ovzduší má být dosaženo nejpozději do roku 2050. Dne 27. října Evropská rada a Parlament potvrdily návrh Komise týkající se emisních norem pro nová vozidla, včetně ukončení spalovacích motorů do roku 2035, což je důležitý krok k dosažení cílů EU v oblasti klimatu.15 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221024IPR45734/deal-confirms-zero-emissions-target-for-new-cars-and-vans-in-2035

Dne 12. října Evropská komise doporučila EU -27, aby Bosně a Hercegovině udělila status kandidátské země EU, a dne 18. října vyzval Evropský parlament Radu Evropské unie, aby do konce roku 2022 přijala rozhodnutí o přistoupení Rumunska a Bulharska k schengenskému prostoru.16 https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221014IPR43207/end-discrimination-and-admit-bulgaria-and-romania-to-schengen-meps-demand

Diskuse a jednání s Polskem a Maďarskem o podmínkách právního státu pro vyplácení finančních prostředků EU pokračovaly během období práce v terénu.

Další významné události na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni

V Íránu, smrt 22-leté kurdské ženy Jina Mahsa Amini v policejní vazbě vyvolala demonstrace a jejich násilné potlačení. Do značné míry vedené ženami a školačkami, protesty vyzývající k politické změně pokračovaly v době práce v terénu.

Přípravy na konferenci COP 27 o změně klimatu, která začala 6. listopadu v Sharm el-Sheikh/Egypt, probíhaly během období práce v terénu. V předstihu konference zveřejnila Světová meteorologická organizace (WMO) a služba EU Copernicus Climate Change Service zprávu, v níž uvádí, že teploty v Evropě vzrostly za posledních 30 let více než dvojnásobek celosvětového průměru a že se jedná o region s nejrychlejším oteplováním na planetě.17 https://public.wmo.int/en/media/press-release/temperatures-europe-increase-more-twice-global-average Klimatičtí aktivisté „poslední generace“ upozornili na ničivé dopady změny klimatu tím, že vandalizovali umělecká díla, blokovali silnice a zapojili se do dalších opatření občanské neposlušnosti.

Čínský prezident Si Ťin-pching si zajistil historicky třetí funkční období jako vůdce Číny po týdenním kongresu komunistické strany. Také propagoval některé ze svých nejbližších spojenců komunistické strany a upevnil svou pozici.

Dne 30. října demonstrovaly desítky tisíc Čechů v Praze proti rostoucímu extremismu a populismu, dva dny poté, co koalice krajně pravicových politických hnutí, okrajových skupin a komunistické strany protestovaly na stejném místě. Mnozí v davu vyjádřili podporu Ukrajině ve válce proti Rusku, na rozdíl od dřívějšího protestu, kdy účastníci, kteří se postavili proti Evropské unii a NATO, vyzvali k přímým rozhovorům s Moskvou o dodávkách plynu.

Ve Velké Británii, konzervativní premiér Liz Truss oznámila její rezignaci po pouhých 45 dnech ve funkci a byl následován Rishi Sunak dne 25. října, který se stal prvním britským premiérem s indickým dědictvím.

Volby

Těsně před prací v terénu se v Lotyšsku a Bulharsku konaly parlamentní volby.

Dne 1. října 2022 se v Lotyšsku konaly parlamentní volby po skončení 13. volebního období, které bylo zvoleno v roce 2018. Nejvyšší procento hlasů (19 %) získala strana nové jednoty úřadujícího premiéra Krišjānise Karihoše a získala nejvíce křesel (26). Dne 3. října 2022 prezident Egils Levits pověřil Karihoše, aby vedl diskuse o vytvoření koaliční vlády. 59 % oprávněných voličů odevzdalo svůj hlas ve srovnání s 55 % v předchozích volbách.18 https://sv2022.cvk.lv/pub/velesanu-rezultati

V Bulharsku se 2. října 2022 konaly předčasné parlamentní volby. Předčasné volby byly svolány po pádu Petkovovy vlády, čtyřstranné koalice, v červnu 2022. Jednalo se o třetí parlamentní volby od roku 2021, přičemž předchozí volby se konaly v dubnu, červenci a listopadu 2021. GERB a jeho dlouholetý vůdce Boyko Borisov vyhrál poslední volby, ale nový parlament zůstává roztříštěný a politická situace v zemi křehká. Pokračující politická krize a nestabilita přinesly celostátní účast na 39,5 %.19 https://results.cik.bg/ns2022/rezultati/index.html

Prezidentské volby v Rakousku: Dne 9. října byl úřadující Alexander Van der Bellen znovu zvolen prezidentem Rakouska v prvním kole. Van der Bellen se ve své kampani zaměřil na „bezpečnou volbu v bouřlivé době“.

Van der Bellen získal své druhé šestileté funkční období s 56,7 % hlasů. Šest dalších kandidátů bylo v hlasování, z nichž pravicový Walter Rosenkranz (FPÖ) byl druhý s 17,7 % hlasů. Všichni ostatní kandidáti zaznamenali méně než 10 %. Účast byla na 65,2 %.20 https://bundeswahlen.gv.at/2022/

Prezidentské volby ve Slovinsku: Dne 23. října vyhrál konzervativní ministr zahraničí Anže Logar (34 %) první kolo prezidentských voleb proti právníkovi Nataša Pirc Musar (26,9 %), levicově liberálnímu bývalému komisaři pro informace. Kandidát na levici Milan Brglez (15,45 %) se umístil na třetím místě mezi sedmi kandidáty, následovaly kandidáty Vladimir Prebilič (10,60 %), Sabina Senčar (5,94 %), Janez Cigler Kralj (4,37 %) a Miha Kordiš (2,81 %). Účast byla 51,7 %. Nataša Pirc Musar se stala první slovinskou prezidentkou.21 https://volitve.dvk-rs.si/vp2022/en/#/rezultati

Parlamentní volby v Dánsku: Dne 1.listopadu 2022 se v Dánsku konaly parlamentní volby. Premiérka Mette Frederiksenová a její Sociálně demokratická strana poprvé dosáhli jednoho ze svých nejlepších výsledků za 20 let s 27,5 % hlasů a získaly 50 křesel, 22 https://www.thedanishparliament.dk/news/2022/election-result-2022 a to navzdory Frederiksenově kontroverznímu rozhodnutí udeřit všechny norky během pandemie, která vyvolala předčasné volby. Silný projev strany sociálních demokratů, který vedl levicový blok k zajištění 90 křesel potřebných pro většinu v 179 křeslech parlamentu, brzdil Frederiksenův plán rozbít bloky a vytvořit velkou koalici napříč tradičním levo-pravicovým rozdělením s argumentem, že politická jednota je nutná v době mezinárodní nejistoty. Volby proběhly jen pár týdnů po sabotáži dvou plynovodů přepravujících plyn z Ruska do Německa přes dánské vody, což mělo dopad na pocit bezpečí mezi Dány. Kromě toho byly v kampaních důležitými otázkami domácí otázky, včetně daňových škrtů a nutnosti bojovat proti inflaci a stoupajícím cenám energií. Jednou z klíčových témat byla imigrace méně tématem, částečně proto, že sociální demokraté mají tvrdý postoj k imigraci zbaveným pravicových stran možného shromažďovacího bodu. Volební účast činila 84,1 %. Jednání o sestavení vlády probíhala v době práce v terénu.

První italská premiérka: 22. října byla Giorgia Meloni jmenována premiérkou poté, co její krajně pravicoví bratři Itálie vyhráli volby na začátku září 2022. Pravicová koalice (včetně Lega a Forza Italia) se objevila triumfálně po volbách, přičemž 44 % hlasů a Meloniho strana získala 26 %.23 https://elezioni.interno.gov.it/camera/scrutini/20220925/scrutiniCI

Dne 3. listopadu odcestoval premiér Meloni do Bruselu, aby se setkal s předními institucionálními představiteli EU, včetně předsedkyně Evropské komise von der Leyenové, předsedy Evropské rady Michela a předsedy Evropského parlamentu Metsola. Na svých zasedáních premiérka Meloni naznačila, že postoj Itálie k migraci se změnil, a poznamenala, že hlavní prioritou se stala obrana vnějších hranic.

Dne 15. října zveřejnila maďarská vláda národní konzultační průzkum, v němž vyzvala občany, aby souhlasili nebo nesouhlasili s opozicí vlády vůči politice sankcí EU vůči Rusku za jeho invazi na Ukrajinu. Premiér Viktor Orbán se proti sankcím často hájí.

METODIKA

Metodika použitá pro tento průzkum

Metodikou použitou v tomto průzkumu Eurobarometru z podzimu 2022, který byl proveden ve vlně 98.1, je metodika průzkumů Eurobarometru, které byly provedeny pro Generální ředitelství Evropského parlamentu pro komunikaci (oddělení pro monitorování veřejného mínění). Průzkum byl proveden společností Kantar Public mezi 12. říjnem a 7. listopadem 2022 ve všech 27 členských státech EU. Celkem se uskutečnilo 26 431 rozhovorů. Výsledky EU byly váženy podle počtu obyvatel v každé zemi.

Průzkumy Eurobarometru se provádějí osobně v domácnostech lidí nebo na jejich prahu, a to v národním jazyce. Ve všech zemích byl použit CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

V Dánsku a Česku byly některé rozhovory provedeny pomocí počítačového videohovoru (CAVI). Tazatel spravuje dotazník respondentovi prostřednictvím videa, kde se obě části mohou vzájemně vidět: podmínky pohovorů jsou velmi podobné jako v případě osobního kontaktu.

Caveat

V tomto průzkumu je několik trendových otázek porovnáno s Parlemetrem Evropského parlamentu na jaře 2022 z vlny Eurobarometru 97.3, který byl proveden v dubnu až květnu 2022. Vzhledem k onemocnění COVID-19 nebylo možné vést osobní pohovory ve všech zemích. V té době byl v Belgii, Česku, Dánsku, Estonsku, Maltě, Lotyšsku, Nizozemsku, Slovinsku, Finsku a Švédsku doplněn osobní rozhovory.

Některé další otázky jsou srovnávány s Parlemetrem Evropského parlamentu na podzim 2021 z vlny Eurobarometru 96.2, který byl proveden v listopadu a prosinci 2021. V té době, v Belgii, Česku, Dánsku, na Maltě, ve Slovinsku a ve Finsku, byl režim face-to-face doplněn on-line rozhovory. V Lotyšsku byly všechny rozhovory vedeny online.

Tato změna režimu může mít vliv na výsledky, zejména u otázek se spontánními volbami. Z definice se tyto kódy nezobrazují na první obrazovce zobrazené respondentovi, které se objeví na druhé obrazovce, pouze pokud se respondent rozhodne nevybrat jednu z původně vybíraných položek. V důsledku toho jsou spontánní odpovědi vybírány pouze okrajově těmi, kteří se průzkumu účastní on-line.

Je důležité to vzít v úvahu při analýze evoluce.

Nicméně, národní vývoj má mnoho vysvětlení, přičemž kontextové změny hrají významnou roli.

V návaznosti na obecné nařízení EU o ochraně osobních údajů (GDPR) byli respondenti dotázáni, zda souhlasí s tím, aby jim byly položeny otázky týkající se otázek, které by mohly být považovány za „citlivé“.

Pozn.: V této zprávě jsou země EU označeny jejich oficiální zkratkou. Zkratky použité v této zprávě odpovídají:

Belgie	BÝT	Litva	LT
Bulharsko	BG	Lucembursko	LU.CZ
Česko	CZ	Maďarsko	ČESKÁ REPUBLIKA
Dánsko	ČESKÁ REPUBLIKA	Malta	MT
Německo	DE	Nizozemsko	ČESKÁ REPUBLIKA
Estonsko	EE	Rakousko	U NÁS
Irsko	IE	Polsko	PL
Řecko	EL	Portugalsko	PT
Španělsko	ES	Rumunsko	/R
Francie	ČESKÁ REPUBLIKA	Slovinsko	SI
Chorvatsko	ČESKÁ REPUBLIKA	Slovensko	ČESKÁ REPUBLIKA
Itálie	O TOM, ŽE	Finsko	FI
Kyperská republika	CY*	Švédsko	SE
Lotyšsko	LV

Evropská unie – vážený průměr pro 27 členských států EU27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, TJ, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT eurozóna

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE mimo eurozónu

Kypr jako celek je jedním z 27 členských států Evropské unie. „Acquis communautaire“ však bylo pozastaveno v té části země, která není kontrolována vládou Kyperské republiky. Z praktických důvodů jsou do kategorie „CY“ a do průměru EU-27 zařazeny pouze rozhovory prováděné v části země kontrolované vládou Kyperské republiky.

I. VÝZVY PRO EVROPSKÉ OBČANY

1.1 Současné obavy občanů

První kapitola zprávy se zabývá obavami občanů EU a jejich vnímáním současné situace v EU, jejich země a vlastního života. Ukazuje, že Evropané znepokojují četné problémy, především rostoucí životní náklady, ale také chudobu, změnu klimatu a válku na hranicích EU. To má dopad na to, jak vnímají současnou situaci ve své zemi a v EU. V minulém roce došlo k určitým otřesům ve výhledu občanů, ale navzdory tomu, že jsou méně pozitivní, než tomu bylo před šesti měsíci, postoje zůstávají odolné a optimismus v budoucnosti EU zůstává vysoký.

Evropští občané říkají, že se obávají řady různých otázek, přičemž nejméně šest z deseti uvádí, že jsou velmi nebo mírně znepokojeni každou z osmi otázek uvedených v této otázce.

Respondenti se obávají především rostoucích životních nákladů, například rostoucích cen potravin a energií (93 %, včetně 63 %, kteří jsou „velmi znepokojeni“). Existují tři další otázky, které nejméně osm z deseti občanů uvádí, že se obávají: chudoba a sociální vyloučení (82 %, včetně 45 % „velmi znepokojených“), změna klimatu (81 % včetně 46 % „velmi znepokojených“) a šíření války na Ukrajině do jiných zemí (81 % včetně 42 % „velmi znepokojených“). Kromě toho je nejméně sedm z deseti znepokojeno rizikem jaderného incidentu (74 %), riziky pro společné evropské hodnoty, jako je svoboda a demokracie (72 %) a migrace (70 %).

Rostoucí životní náklady, například zvyšování cen potravin a energií Chudoba a sociální vyloučení Změna klimatu Šíření války na Ukrajině do jiných zemí Riziko jaderného incidentu Rizika pro naše společné evropské hodnoty, jako je svoboda a demokracie Migrace Šíření infekčních onemocnění, jako je COVID-19 nebo neštovice opic Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – EU-27) V každé zemi se více než sedm z deseti respondentů obává rostoucích životních nákladů a téměř všichni respondenti se obávají v Řecku (100 %), na Kypru (99 %), v Itálii a Portugalsku (oba 98 %). Více než osm z deseti má „velmi obavy“ v Řecku (86 %), na Kypru (85 %) a v Portugalsku (84 %). Respondenti se nejméně obávají rostoucích životních nákladů ve Švédsku (74 %), Dánsku (77 %), Nizozemsku (81 %) a Rumunsku (82 %).

V členských státech panují rozsáhlé obavy z chudoby a sociálního vyloučení. V pěti zemích se tím obává více než devět z deseti respondentů: Řecko (97 %), Portugalsko (95 %), Kypr (94 %), Španělsko (93 %) a Itálie (92 %). Existuje také sedm zemí, kde je více než polovina respondentů „velmi znepokojena“, v čele s Portugalskem (75 %), Řeckem (74 %) a Kyprem (71 %).

Hlavní město Praha (% – celkem „Worried“) Mapa Legenda QA18.4 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? Rostoucí životní náklady, například zvýšení cen potravin a energií (% – Celkem „prospěch“) Oproti tomu je tomu tak u méně než poloviny respondentů ve Švédsku (48 %) a podíl je méně než sedm z deseti v Dánsku (53 %), Česku (65 %) a Estonsku (67 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.8 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – chudoba a sociální vyloučení) Celkově 81 % občanů EU uvádí, že se obávají změny klimatu. To platí pro více než polovinu respondentů téměř ve všech zemích, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán na Maltě (93 %), Itálii a Portugalsku (obě 92 %). Výjimkou je Estonsko, kde se změnou klimatu znepokojuje méně než polovina respondentů (44 %). Podíl, který říká, že jsou „velmi znepokojeni“, je nejvyšší na Kypru (68 %), na Maltě (62 %), ve Francii a v Portugalsku (obě 59 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.1 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – změna klimatu)

Nejméně šest z deseti respondentů v každé zemi tvrdí, že se obávají, že se válka na Ukrajině rozšíří do dalších zemí. Nejvyšší podíl je zaznamenán na Maltě (93 %), v Polsku, Portugalsku (oboje 91 %) a v Litvě (90 %), zatímco nejnižší podíl se nachází v Nizozemsku (62 %), Dánsku (65 %) a Švédsku (67 %). Respondenti s největší pravděpodobností říkají, že jsou „velmi znepokojeni“ šířením války do dalších zemí v Portugalsku (66 %), na Maltě (63 %), na Kypru (62 %) a v Lotyšsku (60 %).

Mapa Legenda QA18.5 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? Šíření války na Ukrajině do jiných zemí (% – Total’Worried’) Respondenti na Maltě s největší pravděpodobností říkají, že se obávají rizika jaderné havárie (93 %), následovaných Portugalskem (89 %), Itálií a Litvou (obě 88 %). Na Kypru 70 % tvrdí, že jsou „velmi znepokojeni“. Ve Švédsku je méně než polovina (47 %) znepokojena rizikem jaderné havárie a tento podíl je také relativně nízký v Nizozemsku (54 %), Dánsku (55 %) a Finsku (58 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.3 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – riziko jaderného incidentu) Více než polovina respondentů v každé zemi tvrdí, že se obává rizik pro naše společné evropské hodnoty, jako je svoboda a demokracie. Nejméně osm z deseti uvádí, že se obávají v Maďarsku (85 %), Portugalsku (82 %), na Kypru (81 %), v Itálii a Polsku (obě 80 %), zatímco v Estonsku (53 %), v Dánsku a Nizozemsku (oboje 57 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.7 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – rizika pro naše společné evropské hodnoty, jako je svoboda a demokracie) Mezi členskými státy existují velké rozdíly v podílu respondentů, kteří se domnívají, že mají obavy z migrace. Nejvyšší je to na Kypru (93 %), na Maltě (92 %), v Řecku (86 %), v Itálii (83 %) a v Portugalsku (81 %). Ve skutečnosti je více než polovina respondentů „velmi znepokojena“ migrací na Kypru (80 %), na Maltě (58 %) a v Řecku (53 %).

Naopak méně než polovina respondentů se obává migrace v Dánsku (37 %) a Švédsku (45 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.2 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – migrace) Mezi členskými státy existují velké rozdíly v podílu respondentů, kteří se obávají šíření infekčních onemocnění, jako je COVID-19 nebo neštovice opic. Nejvyšší je to v Itálii (85 %), Portugalsku (83 %), na Kypru (79 %) a v Maďarsku (78 %). Naopak méně než polovina respondentů v Dánsku (29 %), Švédsku (33 %), Nizozemsku (37 %), Estonsku (42 %) a Německu (47 %).

Sociodemografická analýza ukazuje, že ženy mají větší obavy než muži ohledně většiny problémů. 78 % žen se obává rizika jaderné havárie ve srovnání s 69 % mužů. Existují také jasné rozdíly, pokud jde o šíření války na Ukrajině do jiných zemí (84 % oproti 78 %), šíření infekčních onemocnění (67 % vs. 59 %), riziko pro naše společné evropské hodnoty (75 % oproti 69 %) a chudobu a sociální vyloučení (84 % oproti 79 %).

Celkem „strašidelné“ Celkem „Nebojím se“ To nevím. QA18.6 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – šíření infekčních onemocnění, jako je COVID-19 nebo neštovice opic) Ve většině případů jsou starší lidé více znepokojeni než mladší lidé. Největší rozdíl je ve vztahu k migraci: mezi osobami ve věku 55 let a více se 74 % obává migrace, ale tento podíl se neustále snižuje na 61 % u osob ve věku 15–24 let. Existují dvě výjimky z tohoto obecného vzorce. Mladší lidé jsou o něco více znepokojeni změnou klimatu (84 % ve věku 15–24 let oproti 81 % ve starších skupinách), zatímco všechny věkové skupiny se stejně obávají rostoucích životních nákladů.

Respondenti, kteří opustili vzdělání dříve, mají větší pravděpodobnost, že se obávají většiny problémů. To lze vidět nejjasněji, pokud jde o šíření infekčních onemocnění. Z těch, kteří opustili vzdělání ve věku 15 let nebo méně, se tímto problémem obává 76 % lidí, kteří opustili vzdělání ve věku 16–19 let a 56 % těch, kteří odešli ve věku 20 let a více. Podobný vzorec platí i pro šíření války na Ukrajině do jiných zemí, chudobu a sociální vyloučení, migraci a riziko jaderné havárie.

Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů, mají menší pravděpodobnost, že se budou obávat několika problémů. Například 78 % se obává chudoby a sociálního vyloučení, ve srovnání s 88 % těch, kteří mají problémy čas od času, a 91 %, kteří mají potíže většinu času. Stejný vzorec platí i pro obavy z migrace, rizika pro naše společné evropské hodnoty, šíření války na Ukrajině do jiných zemí a šíření infekčních nemocí.

Pokud mají respondenti pozitivní obraz o Evropském parlamentu, je pravděpodobnější, že se obávají změny klimatu než ti, jejichž image Evropského parlamentu je negativní (88 % oproti 71 %). Stejný vzorec platí v menší míře pro šíření války na Ukrajině do jiných zemí (82 % vs. 77 %) a šíření infekčních onemocnění (65 % oproti 59 %). Naproti tomu lidé s pozitivním obrazem Evropského parlamentu se méně obávají migrace (67 % oproti 76 % osob s negativním obrazem Evropského parlamentu). A konečně, občané, kteří se více obávají chudoby a sociálního vyloučení a životních nákladů, si s větší pravděpodobností přejí, aby EP hrál důležitější úlohu.

QA18 Do jaké míry se v současné době obáváte nebo ne o každý z následujících problémů pro svůj život a ty z vašich blízkých? (% – EU-27)

Změna klimatu	Migrace	Riziko jaderného incidentu	Rostoucí životní náklady, například zvyšování cen potravin a energií	Šíření války na Ukrajině do jiných zemí	Šíření infekčních onemocnění, jako je COVID-19 nebo neštovice opic	Rizika pro naše společné evropské hodnoty, jako je svoboda a demokracie	Chudoba a sociální vyloučení
EU27	81	70	74	93	81	62	72	82
Pohlaví
Mužský	80	68	69	92	78	59	69	79
Žena	82	71	78	94	84	67	75	84
Věk
15–24	84	61	66	93	76	57	66	77
25–39	81	66	70	93	78	57	71	81
40–54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Vzdělávání (konec)
15—	81	77	81	96	88	76	75	89
’16–19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Stále studuje	85	59	65	92	76	55	65	79
Potíže s placením účtů
Většinu času	77	75	80	96	86	66	75	91
Čas od času	83	75	79	95	84	71	78	88
Téměř nikdy	81	65	69	91	78	58	69	78
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	88	67	74	92	82	65	74	82
Neutrální	80	69	73	93	81	62	70	82
Negativní	71	76	73	94	77	59	74	84
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	87	68	76	93	83	66	75	84
Méně důležité	71	74	72	91	78	58	70	80
Žádná změna	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Přístupy k budoucnosti

Jak je popsáno v předchozí části, občané se obávají řady současných problémů. Není proto divu, že podíl občanů, kteří si myslí, že věci jdou v EU správným směrem, se od dubna do května 2022 snížil. Přibližně tři z deseti (31 %) mají pozitivní názor na směr EU, což představuje pokles o 12 procentních bodů. Podíl lidí, kteří cítí, že věci jdou špatným směrem, se zvýšil o 11 bodů na 51 %. Tyto změny zvrátily pozitivní posun, k němuž došlo mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022, a v důsledku toho je situace nyní podobná jako před rokem.

To nevím. 9 (=) Ani jeden, ani druhý (spontánní) 9 (+1) Věci jdou špatným směrem 51 (+11) Věci jdou správným směrem 31 (-12) (Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) D73.2 – V současné době byste řekl, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (% – EU-27) Občané jsou také méně optimističtí, pokud jde o směr, kterým se jejich země ubírá. Přibližně jeden ze čtyř (24 %, -13 procentních bodů od dubna do května 2022) si myslí, že jejich země směřuje správným směrem. Jasná většina (62 %) si nyní myslí, že věci jdou špatným směrem, což je nárůst o 13 procentních bodů od dubna do května 2022 a nejvyšší podíl, jaký kdy byl zaznamenán.

Celkově jsou respondenti ohledně směřování EU pozitivnější než směr jejich země (31 % oproti 24 %), kteří pokračují v dlouhodobějším trendu.

To nevím. 6 (=) Ani jeden, ani druhý (spontánní) 8 (=) Věci jdou špatným směrem 62 (+13) Věci jdou správným směrem 24 (-13) (Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) D73.1 – V současné době, řekl byste, že obecně, věci jdou správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (% – EU-27) Občané jsou pozitivnější, když zvažují svůj život osobně, i když názory na toto opatření se v posledních šesti měsících staly ještě zápornějšími. Více než šest z deseti (63 %) má pocit, že věci v jejich osobním životě jdou správným směrem (-7 procentních bodů od dubna do května 2022), zatímco 24 % (+4 p.b.) říká, že věci jdou špatným směrem.

To nevím. 5 (+1) Ani jeden, ani druhý (spontánní) 8 (°2) Věci jdou špatným směrem 24 (+4) Věci jdou správným směrem 63 (-7) (Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) D73.4 – V současné době byste řekl, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš osobní život (% – EU-27) Existují pouze tři členské státy, v nichž si většina respondentů myslí, že věci jdou ve své zemi správným směrem: Lucembursko, Malta (obě 65 %) a Irsko (46 %). Ve zbývajících 24 zemích se většina domnívá, že věci v jejich zemi jdou špatným směrem, přičemž tento názor je nejrozšířenější na Slovensku, ve Španělsku (obě 72 %), v Chorvatsku (71 %), ve Francii a v Polsku (obě 70 %).

Ve všech 27 členských státech EU jsou respondenti od dubna do května 2022 méně optimističtí, i když v Řecku a Chorvatsku je tento pokles marginální (méně než tři procentní body). Ve čtyřech zemích se podíl těch, kteří si myslí, že věci jdou ve své zemi správným směrem, snížil o více než 20 procentních bodů: Dánsko (29 %, -31 procentních bodů), Portugalsko (30 %, -25 procentních bodů), Estonsko (29 %, -22 procentních bodů) a Belgie (24 %, -21 p.b.).24 V celé zprávě se změna oproti předchozí vlně považuje za pozitivní nebo zápornou změnu, pokud je to ±3 procentní body nebo více. Změna o méně než 3 procentní body se považuje za stabilní nebo žádnou změnu.

V důsledku těchto změn je negativní názor nyní většinovým názorem v Dánsku, Německu, Estonsku, Lotyšsku, Litvě, Portugalsku, Slovinsku a Finsku.

D73.1 V současné době, řekl byste, že obecně, věci jdou správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (%)

EU27	ČESKÁ REPUBLIKA	EL	MT	U NÁS	BG	LU.CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	O TOM, ŽE	CY	LV	ES	/R	SI	CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	PL	LT	ČESKÁ REPUBLIKA	DE	IE	ČESKÁ REPUBLIKA	FI	SE	BÝT	EE	PT	ČESKÁ REPUBLIKA
Věci jdou správným směrem	Říjen/listopad 2022	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ duben/květen 2022	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Věci jdou špatným směrem	Říjen/listopad 2022	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ duben/květen 2022	00:06:13-PŘÍPADY	2	4)	V1	2	5)	3	00:03:12-ZÁKLADY	7)	00:06:14	1	00:06:12	00:03:12-ZÁKLADY	2	00:07:11	00:18:18	00:03:35-PŘÍPADY	SLEVA 20	00:17:17	00:18:18	00:03:35-PŘÍPADY	19 LET	00:16:16	00:06:14	00:17:17	SLEVA 20	SLEVA 20	SLEVA 20
Ani jeden, ani druhý (spontánní)	Říjen/listopad 2022	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ duben/květen 2022	=	V1	V2	3	2	V2	2	V4	V3	V6	5)	V2	I.I.M.	6)	2	V2	=	V3	1	1	5)	1	=	3	2	V3	=	9)
To nevím.	Říjen/listopad 2022	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ duben/květen 2022	=	=	=	1	=	2	=	=	3	V1	2	=	V1	2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	4)	3	2	5)	5)	2

V pěti zemích se většina respondentů domnívá, že věci v EU jdou správným směrem: Malta (65 %), Lucembursko, Irsko (obě 48 %), Lotyšsko (47 %) a Litva (40 %). Stanovisko je rozděleno v Portugalsku (35 % správný směr vs. 35 % špatný směr). Ve zbývajících 21 zemích respondenti s největší pravděpodobností říkají, že věci v EU jdou špatným směrem, a to zejména v Řecku, Belgii (obě 62 %) a Španělsku (60 %).

Na Maltě se optimismus, že věci jdou správným směrem v EU, od dubna do května 2022 zvýšil (65 %, +3 procentní body). Optimismus se však snížil ve 23 členských státech, zejména v Dánsku (31 %, -26 p.b.), Portugalsku (35 %, -23 p.b.), Estonsku (29 %, -21 procentních bodů) a Belgii (25 %, -20 p.b.). Výsledky zůstaly v ostatních třech zemích stabilní.

V důsledku těchto změn je negativním názorem většinový názor v Bulharsku, Dánsku, Německu, Estonsku, Nizozemsku, Polsku, Portugalsku, Slovinsku, Finsku a Švédsku.

D73.2 V současné době, řekl byste, že obecně, věci jdou správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (%)

EU27	MT	BG	EL	T.T.	ČESKÁ REPUBLIKA	LU.CZ	/R	ČESKÁ REPUBLIKA	CY	ES	O TOM, ŽE	CZ	PL	SLEVA NA SOUHVĚZDÍ	ČESKÁ REPUBLIKA	ČESKÁ REPUBLIKA	SI	LT	ČESKÁ REPUBLIKA	DE	IE	FL	SE	BÝT	EE	PT	ČESKÁ REPUBLIKA
Věci jdou správným směrem	Říjen/listopad 2022	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ duben/květen 2022	00:06:12	3	1	1	2	3	4)	6)	SLEVA 7	SLEVA 7	SLEVA 8	SLEVA 8	SLEVA 9	SLEVA 10	00:07:11	00:06:12	00:06:12	00:06:14	SLEVA 15	00:16:16	00:17:17	00:17:17	19 LET	19 LET	00:06:20	00:21:21	00:23:23	SLEVA 26
Věci jdou špatným směrem	Říjen/listopad 2022	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ duben/květen 2022	00:07:11	SLEVA 5	2	5)	=	3	5)	6)	4)	9)	9)	00:03:12-ZÁKLADY	00:03:12-ZÁKLADY	7)	2	00:18:18	00:06:12	4)	00:03:35-PŘÍPADY	9)	00:03:35-PŘÍPADY	00:06:12	00:06:12	5)	00:03:35-PŘÍPADY	00:17:17	00:16:16	00:06:12
Ani jeden, ani druhý (spontánní)	Říjen/listopad 2022	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ duben/květen 2022	1	=	1	3	1	4)	1	=	=	2	1	3	2	1	3	2	1	6)	1	6)	=	4)	3	5)	2	2	2	00:07:11
To nevím.	Říjen/listopad 2022	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B’	8
Δ duben/květen 2022	=	2	=	1	1	L4	2	=	3	=	=	1	2	=	6)	4)	1	4)	1	1	1	1	4)	SLEVA 8	3	6)	5)	3

V každém členském státě se většina respondentů domnívá, že jejich osobní život jde správným směrem. Respondenti to s největší pravděpodobností řeknou v Lucembursku (82 %), Irsku a Švédsku (obě 80 %), zatímco méně než polovina si myslí, že jejich život jde správným směrem v Portugalsku (46 %), Polsku (47 %) a Rumunsku (49 %).

Ve dvou zemích se od dubna do května 2022 zvýšil optimismus, že věci jdou správným směrem v osobním životě respondentů: Slovensko (60 %, +4 procentní body) a Rakousko (71 %, +3 procentní body). Ve 23 zemích došlo k poklesu podílu, který si myslí, že jejich život jde správným směrem, a šest zemí vykazuje pokles o více než 10 procentních bodů: Portugalsko (46 %, -19 p.b.), Belgie (54 %, -18 procentních bodů), Polsko (46 %, -17 procentních bodů), Maďarsko (50 %, -13 procentních bodů), Finsko (62 %, -12 p.b.) a Malta (76 %, -12 p.b.). V Řecku a Švédsku nedošlo k žádné změně.

D73.4 – V současné době byste řekl, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? (% – váš osobní život)

EU27	ČESKÁ REPUBLIKA	U NÁS	EL	SE	BG	ČESKÁ REPUBLIKA	CY	LT	DE	ES	LV	LU.CZ	/R	SI	CZ	EE	ČESKÁ REPUBLIKA	ČESKÁ REPUBLIKA	IE	ČESKÁ REPUBLIKA	O TOM, ŽE	MT	FI	ČESKÁ REPUBLIKA	PL	BÝT	PT
Věci jdou správným směrem	Říjen/listopad 2022	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ duben/květen 2022	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Věci jdou špatným směrem	Říjen/listopad 2022	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ duben/květen 2022	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Ani jeden, ani druhý (spontánní)	Říjen/listopad 2022	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ duben/květen 2022	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
To nevím.	Říjen/listopad 2022	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ duben/květen 2022	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2·	A3	A6

Sociodemografická analýza ilustruje, že respondenti, kteří zůstali ve vzdělávání déle, a ti, kteří mají menší finanční potíže, s větší pravděpodobností říkají, že věci jdou v EU správným směrem. Konkrétně respondenti, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo více, s větší pravděpodobností říkají, že věci jdou v EU správným směrem (36 %), ve srovnání s těmi, kteří ukončili vzdělávání ve věku 15 let (22 %). Respondenti, kteří nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením účtů, si s větší pravděpodobností myslí, že věci jdou správným směrem (35 %) než ti, kteří mají většinu času potíže (16 %).

Existují také rozdíly v závislosti na věkové skupině. Ve věku 15–24 let jsou jedinou skupinou, která vyjadřuje stejný podíl pozitivních i negativních názorů na to, jak se věci v EU vyvíjejí (oboje 39 %). Naproti tomu ve věku 40–54 let je dvakrát vyšší pravděpodobnost, že řeknou, že věci jdou v EU špatným směrem (56 %), než říkají, že jdou správným směrem (28 %).

Pokud jde o socioprofesní skupiny, manažeři s největší pravděpodobností říkají, že věci jdou správným směrem na úrovni EU (40 %), zatímco nezaměstnaní respondenti a osoby v domácnosti jsou nejméně pravděpodobné, že řeknou, že věci jdou správným směrem (oba 21 %).

A konečně, respondenti, kteří následují evropskou politiku, si myslí, že věci jdou v EU správným směrem (37 %) než ti, kteří ne (23 %).

D73.2 – V současné době byste řekl, že obecně jde věci správným směrem nebo špatným směrem, v...? Evropská unie (%)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Ani jeden, ani druhý (spontánní)	To nevím.
EU27	31	51	9	9
Věk
15–24	39	39	9	13
25–39	33	53	8	6
40–54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Vzdělávání (konec)
15—	22	58	8	12
16–19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Stále studuje	39	41	9	11
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	32	51	9	8
Manažeři	40	43	11	6
Ostatní bílé obojky	35	51	8	6
Manuální pracovníci	27	57	8	8
Osoby v domě	21	61	6	12
Nezaměstnaní	21	62	8	9
Důchodce	28	50	10	12
Studenti	39	41	9	11
Potíže s placením účtů
Většinu času	16	71	5	8
Čas od času	27	58	7	8
Téměř nikdy/nikdy	35	45	10	10
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	37	47	10	6
Nenásledovat	23	56	8	13

Ze sociodemografické analýzy vyplývá menší rozdíly na vnitrostátní úrovni než na úrovni EU. Například zjištění jsou podobná věkové skupině ve vztahu k respondentům, kteří si myslí, že věci jdou ve své zemi správným směrem.

Existuje mírný rozdíl podle úrovně vzdělání, kdy ti, kteří opustili vzdělání ve věku 20 let nebo více, říkají, že věci jdou ve své zemi správným směrem (27 %), ve srovnání s těmi, kteří opustili vzdělání ve věku 15 let (20 %). Ze sociálně-profesních skupin manažeři s největší pravděpodobností řeknou, že věci jdou správným směrem na vnitrostátní úrovni (30 %), přičemž nezaměstnaní respondenti (18 %), osoby v domácnosti a manuální pracovníci (oba 19 %) jsou nejméně pravděpodobné, že to řeknou.

Existuje jasný rozdíl ve vztahu k finančním obtížím. Respondenti, kteří nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením účtů, si s větší pravděpodobností myslí, že věci jdou ve své zemi správným směrem (28 %) než ti, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času (13 %).

Postoje k situaci na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU souvisejí. Z těch, kteří si myslí, že věci jdou správným směrem na úrovni EU, si 61 % myslí, že se věci ve své zemi daří dobře. Naproti tomu 90 % těch, kteří mají negativní názor na věci na úrovni EU, si také myslí, že věci jdou špatným směrem na vnitrostátní úrovni.

D73.1 V současné době, řekl byste, že obecně, věci jdou správným směrem nebo špatným směrem, v...? (NAŠE ZEMĚ) (% – EU)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Ani jeden, ani druhý (spontánní)	To nevím.
EU27	24	62	8	6
Věk
15–24	27	57	8	8
25–39	24	65	7	4
40–54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Vzdělávání (konec)
15—	20	67	6	7
16–19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Stále studuje	27	56	8	9
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	25	62	8	5
Manažeři	30	56	10	4
Ostatní bílé obojky	25	64	7	4
Manuální pracovníci	19	70	6	5
Osoby v domě	19	69	6	6
Nezaměstnaní	18	71	6	5
Důchodce	26	58	8	8
Studenti	27	56	8	9
Potíže s placením účtů
Většinu času	13	79	4	4
Čas od času	20	69	6	5
Téměř nikdy/nikdy	28	57	9	6
Věci v EU jdou do...
Správný směr	61	33	4	2
Špatný směr	8	90	1	1
Ani ne	7	29	61	3

V sociodemografické analýze mladší respondenti s větší pravděpodobností říkají, že věci jdou ve svém životě správným směrem. Tento podíl se pohybuje od 73 % u osob ve věku 15–24 let až po 59 % mezi osobami ve věku 55 let a více.

Opět existují rozdíly mezi úrovní vzdělání a finanční situací. Ti, kteří opustili vzdělání ve věku 20 let a více, s větší pravděpodobností říkají, že věci jdou ve svém životě správným směrem (71 %) ti, kteří odešli ve věku 16–19 let (59 %) nebo 15 nebo méně (49 %). Respondenti, kteří nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže s placením účtů, si myslí, že věci jdou ve svém životě správným směrem (74 %) než ti, kteří mají většinu času potíže (32 %).

Ze sociálně-profesních skupin manažeři s největší pravděpodobností říkají, že věci jdou ve svém životě správným směrem (76 %), zatímco podíl je nejnižší mezi nezaměstnanými respondenty (38 %).

D73.4 V současné době, řekl byste, že obecně, věci jdou správným směrem nebo špatným směrem, v...? Váš osobní život (%-EU)

Věci jdou správným směrem	Věci jdou špatným směrem	Ani jeden, ani druhý (spontánní)	To nevím.
EU27	63	24	8	5
Věk
15–24	73	17	7	3
25–39	65	25	6	4
40–54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Vzdělávání (konec)
15—	49	35	10	6
16–19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Stále studuje	76	15	6	3
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	68	20	8	4
Manažeři	76	14	7	3
Ostatní bílé obojky	68	21	7	4
Manuální pracovníci	57	31	7	5
Osoby v domě	47	38	11	4
Nezaměstnaní	38	44	12	6
Důchodce	60	24	10	6
Studenti	76	15	6	3
Potíže s placením účtů
Většinu času	32	54	9	5
Čas od času	49	35	10	6
Téměř nikdy/nikdy	74	15	7	4

Vzhledem k poklesu podílu těch, kteří si myslí, že věci jdou v EU správným směrem, v posledních šesti měsících není žádným překvapením, že optimismus v budoucnosti EU rovněž poklesl. Většina evropských občanů však zůstává optimistická.

Téměř šest z deseti Evropanů (57 %, -5 procentních bodů od dubna do května 2022) uvádí, že jsou optimističtí ohledně budoucnosti EU, zatímco 39 % (+5 procentních bodů) je pesimistických.

Optimismus ohledně budoucnosti EU je stále na relativně vysoké úrovni ve srovnání se zjištěními za posledních deset let. Nejnovější výsledky však ukazují pokles optimismu od dubna do května 2022, což je součástí stabilního poklesu od roku 2020, který se shoduje se začátkem pandemie COVID-19.

(Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) To nevím. 4 (=) Celkem „ne optimista“ 39 (°5) Celkem „optimistické“ 57 (-5) SD22, řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, poměrně pesimistický nebo velmi pesimistický ohledně budoucnosti EU? (% – EU-27) S výjimkou Řecka, Kypru a Francie většina respondentů v každém členském státě říká, že jsou optimističtí ohledně budoucnosti EU. Nejméně tři čtvrtiny respondentů se takto domnívají v Irsku (84 %), Dánsku (81 %) a na Maltě (77 %).

V Řecku je 41 % optimistických a 56 % pesimistických ohledně budoucnosti EU. Na Kypru je 44 % optimistických a 53 % pesimistických, zatímco ve Francii je 44 % optimistických a 51 % pesimistických.

Optimismus ohledně budoucnosti EU vzrostl v Chorvatsku (70 %, +5 procentních bodů) a Rumunsku (59 %, +3 procentních bodů). Klesla však v 10 zemích, přičemž největší pokles byl zaznamenán ve Španělsku (57 %, -12 procentních bodů), Belgii (54 %, -10 procentních bodů) a ve Francii (44 %, -10 procentních bodů). Výsledky zůstaly stabilní v 15 členských státech.

V důsledku těchto změn se optimismus stal menšinovým názorem ve Francii.

Evoluce říjen/nov 2022 – duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 SD22, řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, poměrně pesimistický nebo velmi pesimistický ohledně budoucnosti EU? (% – optimistický) Sociodemografická analýza ilustruje určité rozdíly v optimismu ohledně budoucnosti EU. U osob ve věku 15–24 let (64 %) je pravděpodobnější, že budou optimističtí ohledně budoucnosti EU, zejména ve srovnání s osobami ve věku 55 let (55 %). Analýza rovněž ukazuje, že čím déle respondent zůstává ve vzdělávání, tím je pravděpodobnější, že budou optimističtí: 65 % osob, které dokončily vzdělání ve věku 20 let nebo starší, má pozitivní vliv na budoucnost EU, zatímco 45 % osob dokončilo vzdělání ve věku 15 let a mladší.

Mezi sociálně-profesionálními skupinami jsou nejpravděpodobněji optimističtí manažeři (70 %) a studenti (67 %), zejména ve srovnání s domácími osobami a nezaměstnanými respondenty (oba 45 %). Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů (63 %), jsou mnohem optimističtější než ti, kteří mají většinu času potíže (34 %).

U respondentů, kteří mají pozitivní obraz o EU (85 %), je pravděpodobnější, že budou ohledně její budoucnosti optimističtější než respondenti s neutrálním (43 %) nebo negativním (9 %) názorem na EU. Respondenti, kteří následují evropskou politiku (66 %), mají také větší pravděpodobnost, že budou ohledně budoucnosti EU optimističtí než ti, kteří takové zprávy nesledují (47 %).

SD22, řekl byste, že jste velmi optimistický, poměrně optimistický, poměrně pesimistický nebo velmi pesimistický ohledně budoucnosti EU? (% – EU)

Celkem „optimistické“	Celkem „neoptimistické“	To nevím.
EU27	57	39	4
Věk
15–24	64	31	5
25–39	59	38	3
40–54	58	40	2
55+	55	40	5
Vzdělávání (konec)
15—	45	49	6
16–19	55	41	4
20+	65	32	3
Stále studuje	67	29	4
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	58	38	4
Manažeři	70	28	2
Ostatní bílé obojky	63	35	2
Manuální pracovníci	54	43	3
Osoby v domě	45	49	6
Nezaměstnaní	45	49	6
Důchodce	54	40	6
Studenti	67	29	4
Potíže s placením účtů
Většinu času	34	61	5
Čas od času	53	43	4
Téměř nikdy/nikdy	63	33	4
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	85	13	2
Neutrální	43	50	7
Celkem „negativní“	9	89	2
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	66	32	2
Nenásledovat	47	46	7

II. ROSTOUCÍ NÁKLADY NA ŽIVOT

Předchozí kapitola poukázala na rostoucí životní náklady jako největší současnou obavu evropských občanů. To je pravděpodobně způsobeno rostoucí inflací a odráží zjištění nedávného standardního průzkumu Eurobarometr (EB97), který ukázal, že životní náklady v posledních dvou letech dramaticky vzrostly. Tato kapitola se podrobněji zabývá otázkou, a to zkoumáním současné finanční situace domácností a toho, jak byla jejich životní úroveň ovlivněna globálními událostmi, jako je pandemie COVID-19 a válka na Ukrajině. Kapitola pak hodnotí očekávání životních podmínek a hospodářské situace v průběhu jednoho roku.

Zatímco rostoucí životní náklady jsou již nějakou dobu problémem, hlavní změnou, kterou tato zpráva zaznamenala, je skutečnost, že budoucí očekávání se stala mnohem pesimističtější. Pokud Evropané jižzaznamenali snížení životní úrovně, většinou očekávají, že jej uvidí v příštím roce. Došlo také k velkému nárůstu podílu, který očekává, že jejich vlastní životní podmínky a situace jejich národního hospodářství budou za rok horší.

Tato kapitola rovněž hodnotí spokojenost s opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů. Vzhledem k míře obav občanů ohledně rostoucích životních nákladů není překvapivé, že mnozí z nich jsou kritičtí vůči opatřením přijatým k řešení této otázky, a to jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU.

Způsob, jakým domácnosti hospodaří finančně, je sám o sobě kritickým problémem, ale má také důsledky pro další problémy. Jak uvidíme v celé zprávě, finanční situace respondentů je jednou z klíčových sociodemografických charakteristik, které ovlivňují postoje k různým otázkám, včetně postojů k EU a Evropskému parlamentu a k hlasování v evropských volbách.

Údaje Eurostatu jasně ukazují, že inflace se v důsledku pandemie začala zvyšovat a v důsledku války na Ukrajině se dále zhoršila. To platí zejména pro ceny energií, které ve srovnání se stejným obdobím loňského roku vzrostly o více než 35 bodů. Životní situace Evropanů byla v důsledku toho významně ovlivněna.

Energie: —38,7 % Jídlo: +17,8 % Všechny položky: +11,5 % Inflace v Evropské unii

2.1 Finanční situace domácností v EU

Při zvažování jejich finančního příjmu dochází mezi evropskými občany k širokému rozkolu mezi těmi, kteří žijí pohodlně, a těmi, kteří žijí v obtížích. O něco více než polovina (54 %) uvádí, že žijí pohodlně, včetně 8 %, kteří žijí „velmi pohodlně“ a 46 % „spíše pohodlně“. Naproti tomu 45 % uvádí, že žijí v obtížích, včetně 36 %, kteří žijí v „některých obtížích“ a 9 % s „spoustě obtíží“.

Žít se spoustou problémů se současným příjmem 9 Žít s určitými problémy se současným příjmem 36 Odmítnutí (SPONTÁNNÍ) 1 To nevím. 1 Bydlení velmi pohodlně se svým současným příjmem 8 Bydlení poměrně pohodlně se svým současným příjmem 46 (Říjen/listopad 2022) QA16 Přemýšlejte o příjmech vaší domácnosti, jak byste popsali vaši současnou situaci? (% – EU-27) Mezi jednotlivými zeměmi jsou velké rozdíly. V 16 členských státech se většina respondentů domnívá, že žijí pohodlně. Nejvyšší podíl je ve Švédsku (87 %), Dánsku (86 %), Finsku (84 %), Nizozemsku (82 %) a Lucembursku (80 %). Naproti tomu v 11 zemích většina tvrdí, že žijí s obtížemi. Respondenti to s největší pravděpodobností řeknou v Řecku (79 %) a Bulharsku (75 %), následuje Rumunsko (64 %), Slovensko (63 %) a Maďarsko (62 %).

Mapa Legenda QA16 Přemýšlejte o příjmech vaší domácnosti, jak byste popsali vaši současnou situaci? (% – „život s obtížemi“) Podle sociodemografické analýzy muži častěji než ženy tvrdí, že žijí pohodlně se svým současným příjmem (57 % oproti 51 %). Neexistuje žádný jasný rozdíl podle věku.

Existuje velký rozdíl v úrovni vzdělání. Respondenti, kteří ukončili své vzdělání ve věku 20 let a více, s větší pravděpodobností říkají, že žijí pohodlně (69 %), ve srovnání s těmi, kteří odešli ve věku 16–19 let (47 %) nebo ve věku 15 let nebo méně (39 %). Existují také velké rozdíly podle socio-profesionální kategorie: podíl, který říká, že žijí pohodlně, se pohybuje od 79 % mezi manažery a 22 % mezi nezaměstnanými.

QA16 Přemýšlejte o příjmech vaší domácnosti, jak byste popsali vaši současnou situaci? (%-EU)

Celkem „příjemně žít“	Celkem „Život s obtížemi“	To nevím.
EU27	54	45	0
Pohlaví
Mužský	57	41	1
Žena	51	48	0
Věk
15–24	55	41	3
25–39	55	44	0
40–54	52	47	0
55+	55	44	0
Vzdělávání (konec)
15—	39	61	0
16–19	47	52	0
20+	69	30	0
Stále studuje	56	39	3
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	65	34	0
Manažeři	79	20	0
Ostatní bílé obojky	57	42	0
Manuální pracovníci	45	54	0
Osoby v domě	35	64	0
Nezaměstnaní	22	77	0
Důchodce	54	46	0
Studenti	56	39	3

Přibližně jeden z deseti Evropanů (9 %) tvrdí, že během posledních dvanácti měsíců měli potíže s placením účtů po většinu času. Tři z deseti (30 %) tvrdí, že mají čas od času potíže, zatímco šest z deseti (60 %) tvrdí, že tyto potíže nikdy nebo téměř nikdy nemají.

Odmítnutí (SPONTANEOUS) 1 (=) Čas od času 30 (+4) Většinu času 9 (+2) Téměř nikdy/Nikdy 60 (-6) (Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekli, že jste měli potíže platit účty na konci měsíce? (% – EU-27) Dotázaní v Řecku (35 %) jsou zdaleka nejvíce pravděpodobné, že říkají, že mají potíže s placením účtů po většinu času, následuje v Bulharsku, na Kypru (obě 18 %) a Portugalsku (17 %). Na druhé straně nejméně osm z deseti respondentů tvrdí, že nikdy nebo téměř nikdy nemají potíže v Dánsku, Švédsku (oboje 91 %), Nizozemsku (83 %), Lucembursku (82 %) a Finsku (80 %).

Téměř nikdy/nikdy Většinu času Čas od času Odmítnutí (SPONTANEOUS) D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekli, že jste měli potíže platit účty na konci měsíce? (%) V sociodemografické analýze respondenti, kteří ukončili své vzdělání v raném věku, mnohem častěji říkají, že mají potíže s placením účtů po většinu času. Tento podíl je 16 % mezi těmi, kteří ukončili vzdělávání ve věku 15 let nebo méně, ve srovnání s 5 % u těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let a více. Existují také velké rozdíly podle socio-profesionální kategorie. Podíl, který říká, že mají potíže s placením účtů po většinu času, je nejnižší u manažerů (3 %), a je méně než jeden z deseti z většiny skupin, ale je mnohem vyšší mezi nezaměstnanými (31 %) a domácími (20 %). Výsledky jsou podobné podle věkových skupin a mezi muži a ženami.

D60 Během posledních dvanácti měsíců byste řekli, že jste měli potíže platit účty na konci měsíce? (% – EU)

Většinu času	Čas od času	Téměř nikdy/Nikdy	Odmítnutí (Spontánní)
EU27	9	30	60	1
Pohlaví
Mužský	9	28	62	1
Žena	9	33	57	1
Vzdělávání (konec)
15—	16	39	45	0
16–19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Stále studuje	6	28	62	4
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	9	25	64	2
Manažeři	3	18	78	1
Ostatní bílé obojky	6	34	60	0
Manuální pracovníci	9	40	50	1
Osoby v domě	20	39	41	0
Nezaměstnaní	31	37	32	0
Důchodce	8	26	66	0
Studenti	6	28	62	4

Více než osm z deseti Evropanů uvedlo, že již zaznamenali snížení životní úrovně nebo očekávají, že k tomu dojde v příštím roce.

Respondenti byli požádáni, aby přemýšleli o své osobní životní úrovni a přemýšleli o otázkách, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny. Téměř polovina občanů (46 %) uvádí, že jejich životní úroveň již byla snížena, a očekávají, že tomu tak bude i v příštím roce. Přibližně čtyři z deseti (39 %) tvrdí, že jejich životní úroveň ještě nebyla snížena, ale domnívá se, že tomu tak bude i v příštím roce. Jeden ze sedmi (14 %) říká, že neočekává žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň.

Vaše životní úroveň se zvýšila 1 Neočekáváte žádnou změnu nebo dopad na vaši životní úroveň 14 Vaše životní úroveň se ještě nesnížila, ale vy si myslíte, že tomu tak bude i v příštím roce. 39 (Říjen/listopad 2022) Nevím/Žádná odpověď 0 Vaše životní úroveň se již snížila a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce. 46 Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto prohlášení se blíží vaší osobní situaci? (% – EU-27)

Eurobarometr v dubnu až květnu 2022 (EB 97.3) položil podobnou otázku, která se konkrétně zaměřila na dopad války na Ukrajině na životní úroveň. Výsledky byly podobné, přičemž čtyři z deseti občanů EU (40 %) uvedli, že jejich životní úroveň již byla snížena a téměř polovina (47 %) to očekává v příštím roce. Tato zjištění potvrzují, že rostoucí životní náklady byly již v průběhu roku 2022 velkým problémem a očekává se, že budou pokračovat i do roku 2023.

Ve 14 členských státech je většinovým postojem, že respondenti již zaznamenali snížení své životní úrovně, a očekávají, že to bude pokračovat i v příštím roce. Tak tomu bude zejména v případě Kypru (70 %), Řecka (66 %), Malty (65 %) a Francie (62 %).

Ve 12 zemích je nejčastějším postojem, že respondenti říkají, že jejich životní úroveň se ještě nesnížila, ale myslí si, že tomu tak bude i v příštím roce. Podíl je nejvyšší na Slovensku (50 %), v Lucembursku (49 %), v Maďarsku a ve Švédsku (obě 47 %). Ve Slovinsku stejné poměry říkají, že již zaznamenaly snížení své životní úrovně, protože říkají, že dosud nebyla snížena, ale očekávají, že tak učiní v příštím roce (oboje 39 %).

Respondenti s největší pravděpodobností řeknou, že neočekávají žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň v Nizozemsku (30 %), Švédsku (27 %), Finsku (25 %) a Dánsku (22 %).

Celkem „již bylo sníženo“ Celkem „dosud nebyl snížen, ale bude“ Celkem „Není změněno/zvýšeno“ Nevím/ Žádná odpověď Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto prohlášení se blíží vaší osobní situaci? (%) Geografická analýza výsledků ukazuje, že respondenti v jižních oblastech Evropy s větší pravděpodobností říkají, že již zaznamenali snížení životní úrovně ve srovnání s těmi v severních oblastech Evropy.

Mapa Legenda Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto prohlášení se blíží vaší osobní situaci? (% – Vaše životní úroveň již byla snížena a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím případě). Sociodemografická analýza ukazuje rozdíly podle věku a úrovně vzdělání, i když v každé skupině je to jen menšina, která říká, že neočekává žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň.

Pokud jde o věkovou skupinu, respondenti ve věku 15–24 let nejméně pravděpodobně řeknou, že již zaznamenali snížení životní úrovně (37 % oproti 46–49 % ve starších věkových skupinách) a s největší pravděpodobností říkají, že neočekávají žádnou změnu nebo dopad na jejich životní úroveň (17 % vs. 13 %–15 %).

Respondenti, kteří ukončili vzdělávání předčasně, s větší pravděpodobností říkají, že již zaznamenali snížení životní úrovně. Tento podíl se pohybuje od 56 % mezi těmi, kteří ukončili vzdělání ve věku 15 let nebo méně, po 41 % u těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let a více.

Pokud jde o socioprofesní kategorii, nezaměstnaní respondenti s největší pravděpodobností říkají, že již zaznamenali snížení životní úrovně (61 %), zatímco nejnižší u studentů (34 %) a manažerů (36 %).

Jak by se dalo očekávat, respondenti, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času, také s větší pravděpodobností říkají, že již zaznamenali snížení životní úrovně (77 %), ve srovnání s těmi, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže (35 %).

Řada prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny, ovlivňují globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. zboží a služby, které si můžete dovolit), které z těchto prohlášení se blíží vaší osobní situaci? (%)

Vaše životní úroveň se již snížila a očekáváte, že tomu tak bude i v příštím roce.	Vaše životní úroveň se ještě nesnížila, ale vy si myslíte, že tomu tak bude i v příštím roce.	Neočekáváte žádnou změnu nebo dopad na vaši životní úroveň	Vaše životní úroveň se zvýšila	Nevím/Žádná odpověď
EU27	46	39	14	1	0
Věk
15–24	37	43	17	1	2
25–39	46	40	13	1	0
40–54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Vzdělávání (konec)
15—	56	32	11	1	0
16–19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Stále studuje	34	45	18	1	2
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	44	40	14	1	1
Manažeři	36	45	18	1	0
Ostatní bílé obojky	43	43	13	1	0
Manuální pracovníci	51	36	12	1	0
Osoby v domě	54	34	11	0	1
Nezaměstnaní	61	26	12	1	0
Důchodce	48	36	15	1	0
Studenti	34	45	18	1	2
Potíže s placením účtů
Většinu času	77	14	7	1	1
Čas od času	57	32	10	1	0
Téměř nikdy/nikdy	35	46	17	1	1

2.2 Budoucí perspektiva

Občané jsou mnohem pesimističtější, pokud jde o jejich životní podmínky a situaci svého národního hospodářství. Čtyři z deseti Evropanů (40 %) očekávají, že jejich životní podmínky budou za rok horší, což je velký nárůst od listopadu do prosince 2021 (+18 procentních bodů). Podobný podíl (42 %, -12 p.b.) očekává, že jejich životní podmínky budou za rok stejné, zatímco jen 13 % si myslí, že budou lepší (-8 procentních bodů).

Lepší Horší To samé To nevím. Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 SD21.1 Myslíte si za rok, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Vaše životní podmínky (% – EU-27) Ve 12 členských státech se většina respondentů domnívá, že jejich životní podmínky se za rok zhorší. Podíl je nejvyšší na Slovensku (57 %), v Česku, Řecku (obě 53 %) a v Německu a Portugalsku (oba 49 %). V ostatních 15 zemích se většina domnívá, že životní podmínky zůstanou stejné, a tento názor je nejrozšířenější ve Finsku (64 %), Dánsku, Nizozemsku (oba 58 %) a Irsku (54 %).

Existují pouze tři země, kde si více než jeden z pěti respondentů myslí, že jejich životní podmínky budou za rok lepší: Rumunsko (23 %), Chorvatsko (22 %) a Nizozemsko (21 %).

Ve 12 členských státech se většina respondentů domnívá, že jejich životní podmínky se za rok zhorší. Podíl je nejvyšší na Slovensku (57 %), v Česku, Řecku (obě 53 %) a v Německu a Portugalsku (oba 49 %). V ostatních 15 zemích se většina domnívá, že životní podmínky zůstanou stejné, a tento názor je nejrozšířenější ve Finsku (64 %), Dánsku, Nizozemsku (oba 58 %) a Irsku (54 %).

Lepší Horší To samé To nevím. SD21.1 Myslíte si za rok, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? (% – stav ekonomiky (NATIONALITY)) Ve 21 členských státech se podíl, který si myslí, že jejich životní podmínky budou za rok lepší, od listopadu do prosince 2021 snížil. Největší pokles byl zaznamenán v Estonsku (13, -17 procentních bodů), Maltě (13 %, -14 procentních bodů), Portugalsku (9 %, -11 p.b.), Německu (8 %, -10 procentních bodů) a Itálii (18 %, -10 p.b.). Ve zbývajících šesti členských státech zůstaly výsledky stabilní.

Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 SD21.1 Myslíte si za rok, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Vaše životní podmínky (% – lepší) Většina Evropanů (60 %) se domnívá, že situace jejich národního hospodářství bude za rok horší, což je velký nárůst podílu, který to řekl v listopadu a prosinci 2021 (+23 p.b.). Přibližně čtvrtina si myslí, že situace jejich národního hospodářství bude za rok přibližně stejná (24 %, -12 p.b.), zatímco jen 11 % (-11 p.b.) si myslí, že to bude lepší.

Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 Lepší Horší To samé To nevím. SD21.2 Za jeden rok si myslíte, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Stav hospodářství (NATIONALITY) (% – EU-27) V každém členském státě se většina respondentů domnívá, že se situace jejich národního hospodářství za rok zhorší. Tento podíl se pohybuje od 74 % v Německu a 72 % v Česku a na Slovensku, 46 % v Irsku a Lucembursku a 45 % v Dánsku.

Respondenti s největší pravděpodobností očekávají, že situace jejich národního hospodářství zůstane stejná v Dánsku, Španělsku (oboje 34 %) a Maďarsku (33 %).

V každé zemi ne více než jeden z pěti respondentů očekává, že situace jejich národního hospodářství bude za rok lepší. Respondenti tento názor zastávají nejčastěji na Maltě, Rumunsku (oboje 19 %), Itálii (18 %) a Dánsku (17 %).

Lepší Horší To samé To nevím. SD21.2 Za jeden rok si myslíte, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Stav hospodářství (NATIONALITY) (% – EU) Ve 23 členských státech došlo od listopadu do prosince 2021 k poklesu v poměru, který si myslí, že situace národního hospodářství bude za rok lepší. Největší pokles lze pozorovat v Estonsku (8 %, -21 procentních bodů), Německu (6 %, -20 p.b.), Švédsku (12 %, -17 procentních bodů), Finsku (9 %, -17 procentních bodů), Itálii (18 %, -16 procentních bodů), Irsku (14 %, -14 p.b.) a Portugalsku (7 %, -14 p.b.). Výsledky jsou stabilní v ostatních čtyřech zemích (Bulharsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko).

Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 SD21.2 Za jeden rok si myslíte, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Situace ekonomiky (NATIONALITY) (% – Lepší) V sociodemografické analýze si respondenti v každé skupině s větší pravděpodobností budou myslet, žeživotní podmínkybudou za rok horší, než si myslet, že budou lepší. Existuje jasný rozdíl v závislosti na věkové skupině, u 15–24 let, u nichž je největší pravděpodobnost, že si budou myslet, že jejich životní podmínky budou za rok lepší (25 %), a osoby ve věku 55 a více let, které to řeknou nejméně (7 %).

Respondenti, kteří opustili vzdělání ve věku 20 let nebo více, si s větší pravděpodobností budou myslet, že jejich životní podmínky budou lepší za rok (15 %) a mají menší pravděpodobnost, že si budou myslet, že budou horší (34 %), ve srovnání s těmi, kteří odešli ve věku 15 let nebo méně (9 %, resp. 46 %).

Pokud jde o potíže s placením účtů, není rozdíl v poměru, který si myslí, že věci budou za rok lepší. Nicméně ti, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času, s větší pravděpodobností říkají, že jejich životní podmínky budou horší (63 %), ve srovnání s těmi, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže (33 %).

SD21.1 Myslíte si za rok, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Vaše životní podmínky (% – EU)

Lepší	Horší	To samé	To nevím.
EU27	13	40	42	5
Věk
15–24	25	29	41	5
25–39	19	39	38	4
40–54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Vzdělávání (konec)
15—	9	46	39	6
16–19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Stále studuje	24	28	43	5
Potíže s placením účtů
Většinu času	12	63	20	5
Čas od času	14	49	32	5
Téměř nikdy/nikdy	13	33	50	4

Výsledky jsou obecně konzistentní napříč různými sociodemografickými skupinami, pokud jde o očekávání národního hospodářství v průběhu jednoho roku. Pokud jde o věkové skupiny, respondenti ve věku 15–24 let si s větší pravděpodobností budou myslet, že situace národního hospodářství bude za rok lepší (16 %) než ti ve věku 55+ (9 %).

Respondenti, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času, s větší pravděpodobností říkají, že situace národního hospodářství bude horší (72 %), ve srovnání s těmi, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže (58 %).

Odpovědi na tuto otázku se týkají těch, které se týkají životních podmínek. Mezi těmi, kteří očekávají, že jejich životní podmínky budou za rok lepší, 56 % také očekává, že národní ekonomika bude lepší.

SD21.2 Za jeden rok si myslíte, že každý z následujících bude lepší, horší nebo stejný jako dnes? Stav hospodářství (NATIONALITY) (% – EU)

Lepší	Horší	To samé	To nevím.
EU27	11	60	24	5
Věk
15–24	16	50	27	7
25–39	12	61	24	3
40–54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Potíže s placením účtů
Většinu času	8	72	16	4
Čas od času	11	61	24	4
Téměř nikdy/nikdy	11	58	26	5
Očekávaná situace životních podmínek
Lepší	56	29	13	2
Horší	3	91	5	1
Stejně	6	42	49	3

2.3 Spokojení se stávajícími vnitrostátními a evropskými opatřeními

Třetina občanů (33 %) uvádí, že jsou spokojeni s opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů jejich národní vlády, zatímco téměř dvě třetiny (64 %) nejsou spokojeny, včetně 27 %, kteří „nejsou vůbec spokojeni“.

Stejný podíl (33 %) je spokojen s opatřeními přijatými EU k řešení rostoucích životních nákladů, přičemž 56 % není spokojeno, včetně 22 %, které „nejsou vůbec spokojeny“.

Celkově je u respondentů méně pravděpodobné, že budou mít negativní pohled na opatření přijatá EU než jejich vnitrostátní vláda (64 % a 56 % nespokojených), ačkoli více respondentů ve vztahu k EU „nevím“ (11 %) než jejich vnitrostátní vláda (3 %).

Vláda (NATIONALITY) Evropská unie Celkem „Uspokojený“ Celkem „Neuspokojeno“ To nevím. QA19 Jak jste spokojeni s dosavadními opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií)...? (% – EU-27) Ve třech členských státech většina respondentů uvádí, že jsou spokojeni s opatřeními, která byla dosud přijata k řešení rostoucích životních nákladů jejich národní vlády: Malta (66 %), Lucembursko (62 %) a Irsko (60 %). V ostatních 24 členských státech není většina spokojena, což je nejvyšší na Slovensku (82 %), v Estonsku (81 %), v Řecku a na Kypru (oboje 79 %).

Celkem „Uspokojený“ Celkem „Neuspokojeno“ To nevím. Otázka č. 19.1 Jak jste spokojeni s dosavadními opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů (např. rostoucích cen potravin nebo energií)...? (% – vláda (NATIONALITY)) V pěti členských státech většina respondentů uvádí, že jsou spokojeni s opatřeními, která EU přijala k řešení rostoucích životních nákladů: Irsko (55 %), Malta (52 %), Lucembursko, Polsko (obě 47 %) a Dánsko (39 %). V ostatních 22 členských státech není většina spokojena, což je nejvyšší v Řecku (77 %), na Kypru (76 %), v Estonsku (65 %), v Belgii a na Slovensku (oboje 64 %).

Celkem „Uspokojený“ Celkem „Neuspokojeno“ To nevím. QA19.2 Jak spokojeni jste či nejste s opatřeními, která byla dosud přijata k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií)...? (% – EU) V sociodemografické analýze se výsledky liší podle úrovně vzdělání a finanční situace, což platí jak pro opatření přijatá národní vládou, tak EU. Například respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů, jsou s opatřeními přijatými jejich národní vládou (36 %) a EU (34 %) s větší pravděpodobností spokojeni než ti, kteří mají potíže po většinu času (21 %, resp. 20 %). V obou případech jsou jeslíři s největší pravděpodobností spokojeni, zatímco domácí a nezaměstnaní respondenti jsou nejméně spokojeni.

Respondenti, jejichž celkový obraz o EU je pozitivní, jsou s opatřeními přijatými EU spokojenější (48 %) ve srovnání s těmi, kteří mají negativní obraz o EU (7 %). Je také pravděpodobnější, že budou spokojeni s opatřeními přijatými národní vládou (46 % osob s pozitivním obrazem EU oproti 13 % osob s negativním obrazem).

Pokud respondenti očekávají, že jejich národní ekonomika bude za rok lepší, je pravděpodobnější, že budou spokojeni s opatřeními přijatými jejich vládou (55 % oproti 26 % těch, kteří očekávají, že hospodářská situace bude horší). Je také pravděpodobnější, že budou spokojeni s opatřeními přijatými EU (52 % z těch, kteří očekávají, že ekonomika bude lepší než 26 % těch, kteří očekávají, že bude horší).

QA19 Jak jste spokojeni s dosavadními opatřeními přijatými k řešení rostoucích životních nákladů (například rostoucích cen potravin nebo energií)...? (% – EU)

Vláda (NATIONALITY)	Evropská unie
Celkem „Uspokojený“	Celkem „Neuspokojeno“	Celkem „Uspokojený“	Celkem „Neuspokojeno“
EU27	33	64	33	56
Věk
15–24	27	69	28	62
25–39	32	66	32	60
40–54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	31	66	32	58
Manažeři	40	57	38	50
Ostatní bílé obojky	34	63	36	53
Manuální pracovníci	29	69	31	61
Osoby v domě	27	71	23	66
Nezaměstnaní	26	72	25	64
Důchodce	34	62	31	57
Studenti	36	57	37	47
Potíže s placením účtů
Většinu času	21	77	20	72
Čas od času	31	67	32	60
Téměř nikdy/nikdy	36	60	34	53
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	46	51	48	40
Neutrální	26	71	23	66
Celkem „negativní“	13	86	7	87
Očekávaná situace národního hospodářství
Lepší	55	43	52	40
Horší	26	72	26	63
Stejně	42	55	41	50

III. PODPORA UKRAJINY

Tato kapitola se zabývá postojem Evropanů k válce na Ukrajině a úlohou EU a členských států. Navzdory mnoha výzvám, kterým Evropa čelí, existuje široké schválení podpory EU pro Ukrajinu a konkrétních opatření, která přijala. Většina Evropanů je rovněž spokojena se spoluprací mezi členskými státy EU při řešení důsledků války na Ukrajině.

Většina občanů vnímá ruskou válku na Ukrajině jako zásadní dopad na jejich životy, přičemž pouze menšina věří, že jejich životy budou v důsledku toho pokračovat beze změny.

3.1 Občané schválili postoj a opatření EU na podporu Ukrajiny

Tři ze čtyř občanů EU (74 %) uvedli, že souhlasí s podporou EU Ukrajině po ruské invazi, což zahrnuje 33 %, kteří „silně schvalují“ a 41 % to „poněkud schvaluje“. Přibližně jeden ze čtyř (23 %) nesouhlasí s podporou EU, včetně 16 %, kteří „poněkud nesouhlasí“ a 7 %, kteří „silně nesouhlasí“.

(Říjen/listopad 2022) Trochu schvalovat 41 Trochu neschvalovat 16 Silně neschvalovat 7 Nevím/Žádná odpověď 3 Důrazně schvalovat 33 QA13 Celkově schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (% – EU-27) Ve všech zemích více lidí schvaluje, než nesouhlasí s podporou EU Ukrajině po ruské invazi. Podíl, který schvaluje podporu EU, je nejvyšší ve Švédsku (97 %), Finsku (95 %), Nizozemsku (93 %), Dánsku a Portugalsku (oba 92 %). Míra nesouhlasu je nejvyšší v jihovýchodních oblastech Evropy, například v Řecku (48 %), na Slovensku (46 %), v Bulharsku (44 %) a na Kypru (42 %).

Mapa Legenda QA13 Celkově schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (% – celkem „schválení“)

Při pohledu na potenciální vztahy mezi veřejnou podporou Ukrajiny a hospodářskou situací občanů se objevuje řada zajímavých poznatků: Zaprvé, existuje pozitivní korelace mezi schválením podpory EU pro Ukrajinu ze strany občanů a HDP jejich příslušných zemí na obyvatele. Jinými slovy, země s vyšším HDP na obyvatele s větší pravděpodobností schválí podporu EU pro Ukrajinu. Graf ukazuje mírný a pozitivní korelační koeficient (0,39), přičemž míra spolehlivosti je statisticky významná ve více než 95 % případů.

Pozitivní korelace: R(25) = 0,39, p{lt;0,5 Procento občanů, kteří schválili podporu EU pro Ukrajinu HDP na obyvatele v PPS* QA13 HDP na obyvatele a schválení podpory EU Ukrajině Na druhou stranu, a možná ještě více s ohledem na to, kde v této otázce stojí většina evropských občanů, neexistuje žádný významný vztah mezi mírou inflace v zemi a schválením podpory EU Ukrajině ze strany občanů. Stejně tak míra nezaměstnanosti v zemi nemá vliv na to, jak je pravděpodobné, že její občané schválí podporu EU pro Ukrajinu. Žádný ze dvou korelačních koeficientů není relevantní (–0,08 pro inflaci; a -0,17 u nezaměstnanosti) a nejsou statisticky významné (p=> 0,05).

Žádná korelace s inflací: R(25) = -0,08, p = 0,68 Žádná korelace s nezaměstnaností: R(25) = -0,17, p= 0,41 Inflace Nezaměstnanost Inflace a míra nezaměstnanosti Procento občanů, kteří schválili podporu EU pro Ukrajinu Eurostat: HISC – říjen 2022 (roční míra změny) ADRESA URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Údaje získané 06. prosince 2022] Eurostat: Nezaměstnanost – září 2022 (sezónní úprava) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Údaje získané 25. listopadu 2022] QA13 Úroveň inflace/nezaměstnanosti a schválení podpory EU Ukrajině Dokonce i většina občanů EU, kteří mají potíže s placením účtů, schvaluje postavení EU s Ukrajinou (66 %) a pouze 31 % nesouhlasí.

Nevím/Žádná odpověď 3 Celkem „schvalovat“ 31 Celkem „schválení“ 66 QA13 Celkově schvalujete nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? Základna = D60. Během posledních dvanácti měsíců byste řekli, že jste měli potíže platit účty na konci měsíce...? Většina času a čas od času Dvě třetiny lidí, kteří mají potíže s placením účtů, souhlasí s podporou EU Ukrajině

Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že vysoce vzdělaní respondenti, tj. ti, kteří opustili vzdělání ve věku 20 let nebo více, s větší pravděpodobností schválí podporu EU Ukrajině po ruské invazi (81 %) ve srovnání s těmi, kteří odešli ve věku 16–19 let (71 %) nebo ve věku 15 let nebo méně (66 %). Mezi socioprofesními skupinami je podíl, který schvaluje podporu EU, nejvyšší mezi vedoucími pracovníky (84 %) a nejnižší mezi osobami v domácnosti (63 %). U mladších respondentů je o něco vyšší pravděpodobnost, že schválí podporu EU Ukrajině po ruské invazi (77 % osob ve věku 15–24 let oproti 73 %–75 % ve starších skupinách).

Schválení podpory EU Ukrajině je vyšší u respondentů, jejichž celkový obraz o EU je pozitivní (91 % oproti 38 % těch, jejichž image EU je negativní).

QA13: Souhlasíte nebo nesouhlasíte s podporou Evropské unie Ukrajině po ruské invazi na Ukrajinu? (% – EU)

Celkem „schválení“	Celkem „schvalovat“	Nevím/Žádná odpověď
EU27	74	23	3
Věk
15–24	77	20	3
25–39	75	22	3
40–54	74	23	3
55+	73	24	3
Vzdělávání (konec)
15—	66	30	4
16–19	71	26	3
20+	81	17	2
Stále studuje	79	17	4
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	73	24	3
Manažeři	84	14	2
Ostatní bílé obojky	76	21	3
Manuální pracovníci	69	28	3
Osoby v domě	63	33	4
Nezaměstnaní	68	27	5
Důchodce	74	22	4
Studenti	79	17	4
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	91	8	1
Neutrální	67	28	5
Celkem „negativní“	38	59	3

Respondenti byli poté požádáni, aby se podrobněji zabývali různými opatřeními EU na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora.

Přibližně tři ze čtyř občanů EU (73 %) uvedli, že schvalují opatření EU na podporu Ukrajiny, což zahrnuje 31 %, kteří „silně schvalují“ a 42 %, které „něco schválí“. Přibližně jeden ze čtyř (24 %) nesouhlasí s opatřeními EU, včetně 16 %, kteří „poněkud nesouhlasí“ a 8 %, kteří „silně nesouhlasí“.

(Říjen/listopad 2022) Trochu schvalovat 42 Trochu neschvalovat 16 Silně neschvalovat 8 Nevím/Žádná odpověď 3 Důrazně schvalovat 31 Podívejme se nyní podrobněji na různé akce Evropské unie na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora: schvalujete nebo nesouhlasíte s těmito akcemi? (% – EU-27) Míra schválení opatření EU na podporu Ukrajiny se liší. Ve 24 zemích většina respondentů opatření EU schvaluje, přičemž ve Švédsku, Finsku (obě 96 %), Nizozemsku (93 %), Dánsku (92 %) a Irsku (91 %) schválilo více než devět z deseti. Většina však nesouhlasí s opatřeními EU v Řecku (51 %) a na Slovensku (49 %), zatímco na Kypru existují stejné podíly, které schvalují a neschvalují (obě 48 %). Míra nesouhlasu je rovněž poměrně vysoká v Bulharsku (45 %), Maďarsku (41 %) a Rakousku (40 %).

Nejnižší úroveň schválení opatření EU na podporu Ukrajiny je opět soustředěna v jihovýchodních oblastech Evropy.

Mapa Legenda Podívejme se nyní podrobněji na různé akce Evropské unie na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora: schvalujete nebo nesouhlasíte s těmito akcemi? (% – celkem „schválení“) Stejně jako dříve, pokud jde o to, jak hospodářská situace občanů souvisí s veřejnou podporou Ukrajiny, existuje pozitivní korelace mezi schválením podpory EU pro Ukrajinu ze strany občanů a HDP jejich příslušných zemí na obyvatele. Korelační koeficient uvedený v níže uvedeném grafu ukazuje mírnou pozitivní korelaci (0,39), která je statisticky významná s více než 95 % spolehlivosti.

Pozitivní korelace: R(25) = 0,39, p & 0,05 Procento občanů, kteří schválili opatření EU na podporu Ukrajiny HDP na obyvatele v PPS* Eurostat – HDP na obyvatele ve standardu kupní síly (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Údaje získané 25. listopadu 2022] * Standard kupní síly (PPS) je umělá měnová jednotka, kterou Eurostat používá pro srovnání jednotlivých zemí k odstranění rozdílů v úrovni cen mezi členskými státy. QA14 HDP na obyvatele a schválení konkrétních opatření EU na podporu Ukrajiny Zároveň však neexistuje žádný významný vztah mezi mírou inflace v zemi a schválením opatření EU na podporu Ukrajiny ze strany občanů. Stejně tak míra nezaměstnanosti v zemi nemá vliv na to, jak je pravděpodobné, že její občané schválí opatření EU na podporu Ukrajiny. Žádný ze dvou korelačních koeficientů není relevantní (–0,07 pro inflaci; a -0,2 u nezaměstnanosti) a nejsou ani statisticky významné (v obou případech je hodnota p vyšší než 0,05).

Inflace Nezaměstnanost Inflace a míra nezaměstnanosti Procento občanů, kteří schválili podporu EU pro Ukrajinu Eurostat: HISC – říjen 2022 (roční míra změny) ADRESA URL: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Údaje získané 06. prosince 2022] Eurostat: Nezaměstnanost – září 2022 (sezónní úprava) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Údaje získané 25. listopadu 2022] QA14 Úroveň inflace/nezaměstnanosti a schválení konkrétních opatření EU na podporu Ukrajiny Dokonce i většina občanů, jejichž životní úroveň byla snížena, schválila zvláštní opatření EU na podporu Ukrajiny (67 %). Pro srovnání, 79 % těch, jejichž příjem dosud nebyl snížen, a 74 % těch, kteří se nezměnili/zvýšili svou životní úroveň, schválilo opatření na podporu Ukrajiny.

Schvalovat Neschvalovat Již snížená životní úroveň Ještě nesnížila životní úroveň, ale bude Nedošlo ke změně/zvýšení životní úrovně Základna = QA17. Na globální ekonomiku, včetně členských států Evropské unie,ovlivňuje globální ekonomiku mnoho prvků, jako jsou důsledky pandemie COVID-19, válka na Ukrajině a rostoucí inflace a ceny. Přemýšlíte o své osobní životní úrovni (např. na cestách a službách, které si můžete dovolit), které z těchto prohlášení se blíží vaší osobní situaci? Podívejme se nyní podrobněji na různé akce Evropské unie na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora: schvalujete nebo nesouhlasíte s těmito akcemi? Další sociodemografické analýzy ukazují, že respondenti, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo více, s větší pravděpodobností schválí opatření EU na podporu Ukrajiny (80 %) ve srovnání s těmi, kteří odešli ve věku 16–19 let (69 %) nebo ve věku 15 let nebo méně (64 %). Mezi socioprofesními skupinami je podíl, který schvaluje podporu EU, nejvyšší mezi vedoucími pracovníky (82 %) a studenty (79 %), zatímco nejnižší mezi osobami v domácnosti (63 %).

Schválení opatření EU je vyšší u respondentů, jejichž celkový obraz o EU je pozitivní (90 % oproti 36 % těch, jejichž image EU je negativní). Postoje k činnostem EU rovněž úzce souvisejí s celkovou úrovní schvalování podpory EU Ukrajině. Mezi těmi, kteří souhlasí s podporou EU pro Ukrajinu, 93 % také schvaluje konkrétní opatření přijatá EU.

Podívejme se nyní podrobněji na různé akce Evropské unie na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora: schvalujete nebo nesouhlasíte s těmito akcemi? (%)

Celkem „schválení“	Celkem „schvalovat“	Nevím/Žádná odpověď
EU27	73	24	3
Vzdělávání (konec)
15—	64	31	5
16–19	69	28	3
20+	80	18	2
Stále studuje	79	17	4
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	70	26	4
Manažeři	82	16	2
Ostatní bílé obojky	76	22	2
Manuální pracovníci	69	28	3
Osoby v domě	63	32	5
Nezaměstnaní	67	30	3
Důchodce	73	24	3
Studenti	79	17	4
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	90	9	1
Neutrální	67	29	4
Celkem „negativní“	36	61	3
Schválení podpory EU Ukrajině
Schvalovat	93	6	1
Neschvalovat	15	83	2

3.2 Uspokojení se spoluprací členských států

Kromě schválení podpory ze strany EU Ukrajině je většina Evropanů pozitivní vůči způsobu, jakým členské státy spolupracovaly. Téměř šest z deseti občanů (58 %) uvádí, že jsou spokojeni se spoluprací mezi členskými státy EU při řešení důsledků války na Ukrajině, zatímco téměř čtyři z deseti (37 %) nejsou spokojeni.

(Říjen/Nov2022) Celkem „Neuspokojeno“ 37 Nevím/Žádná odpověď 5 Celkem „Uspokojený“ 58 Otázka č. 15 Jak jste spokojen/a se spoluprací členských států EU při řešení důsledků války na Ukrajině? (% – EU-27) Ve 23 členských státech je většina respondentů spokojena se spoluprací mezi členskými státy EU při řešení důsledků války na Ukrajině. Spokojenost je nejvyšší mezi respondenty v Irsku (84 %), Dánsku, Portugalsku (obě 83 %), Švédsku (81 %) a Finsku (80 %).

Ve čtyřech členských státech není většina uspokojena: Řecko (61 %), Kypr (56 %), Slovensko (54 %) a Bulharsko (50 %).

Celkem „Uspokojený“ Celkem „Neuspokojeno“ Nevím/Žádná odpověď Otázka č. 15 Jak jste spokojen/a se spoluprací členských států EU při řešení důsledků války na Ukrajině? (%) V sociodemografické analýze je spokojenost se spoluprací mezi členskými státy EU při řešení důsledků války na Ukrajině vyšší u respondentů, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let a více (64 %) než u těch, kteří odešli ve věku 16–19 let (54 %) nebo ve věku 15 let nebo mladší (51 %). Mezi socioprofesionálními skupinami je nejvyšší spokojenost mezi manažery (66 %), studenty (63 %) a dalšími pracovníky s bílým límcem (62 %), zatímco nejnižší mezi domácími osobami (48 %).

Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů, mají také větší pravděpodobnost, že budou spokojeni (62 %) než ti, kteří mají většinu času potíže (41 %). U mladších respondentů je o něco vyšší pravděpodobnost, že budou spokojeni než starší respondenti (62 % osob ve věku 15–24 let oproti 56 % osob ve věku 55 let).

Spokojenost se spoluprací mezi členskými státy EU je vyšší u respondentů, jejichž celkový obraz o EU je pozitivní (77 % oproti 19 % těch, kteří si představují EU negativní).

Postoje jsou opět úzce spjaty s celkovou úrovní schvalování podpory EU Ukrajině. Mezi těmi, kteří souhlasí s podporou EU pro Ukrajinu, je 72 % spokojeno se spoluprací mezi členskými státy EU, zatímco 14 % z nich nesouhlasí s podporou EU Ukrajině. 68 % z těch, kteří jsou spokojeni se spoluprací mezi členskými státy, si přeje, aby EP hrál důležitější úlohu.

Otázka č. 15 Jak jste spokojen/a se spoluprací členských států EU při řešení důsledků války na Ukrajině? (% – EU)

Celkem „Uspokojený“	Celkem „Neuspokojeno“	Nevím/Žádná odpověď
EU27	58	37	5
Věk
15–24	62	31	7
25–39	59	37	4
40–54	57	39	4
55+	56	39	5
Vzdělávání (konec)
15—	51	42	7
16–19	54	41	5
20+	64	32	4
Stále studuje	63	30	7
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	55	42	3
Manažeři	66	31	3
Ostatní bílé obojky	62	35	3
Manuální pracovníci	54	42	4
Osoby v domě	48	43	9
Nezaměstnaní	53	39	8
Důchodce	56	38	6
Studenti	63	30	7
Potíže s placením účtů
Většinu času	41	52	7
Čas od času	55	41	4
Téměř nikdy/nikdy	62	33	5
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	68	30	2
Méně důležité	40	56	4
Žádná změna	62	29	9
Schválení podpory EU Ukrajině
Schvalovat	72	24	4
Neschvalovat	14	83	3

3.3 Malá jistota, že život bude pokračovat beze změny

Pouze třetina občanů (33 %) je přesvědčena, že jejich život bude pokračovat beze změny v důsledku války na Ukrajině a jejích potenciálních důsledků (-4 procentní body od dubna do května 2022). Jen 4 % (bez změny) jsou „velmi přesvědčeni“, že tomu tak bude. Většina (65 %, +4 p.b.) tvrdí, že si nejsou jisti, že tomu tak bude, přičemž 22 % „není vůbec sebevědomé“ (+4 p.b.).

(Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) Vůbec ne sebevědomý 22 (+4) Není příliš sebevědomý 43 (=) To nevím. 2 (=) Velmi sebevědomý 4 (=) Poměrně sebevědomý 29 (-4) QA12 Přemýšlíte-li o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny? (% – EU-27) Irsko (50 %) je jediným členským státem EU, kde je většina respondentů přesvědčena, že jejich život bude v důsledku války na Ukrajině a jejích potenciálních důsledků pokračovat beze změny, ačkoli na Maltě jsou stejné poměry sebevědomé a nedůvěryhodné (obě 48 %).

Na druhém konci spektra se pouze 10 % v Řecku, 16 % na Slovensku a 17 % na Kypru i v Litvě domnívá, že jejich život bude pokračovat beze změny.

Obecně platí, že respondenti ve východních oblastech Evropy jsou méně přesvědčeni, že jejich život bude pokračovat beze změny v důsledku války na Ukrajině a jejích potenciálních důsledků. To platí zejména pro některé země, které sousedí s Ukrajinou nebo Ruskem, jako jsou pobaltské státy Estonska, Lotyšska a Litvy.

Mapa Legenda QA12 Přemýšlíte-li o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny? (% – celkem „Nejsem si jistý“) Od dubna do května 2022 vzrostla důvěra v pokračování života ve čtyřech členských státech EU: Bulharsko (30 %, +5 procentních bodů), Česko (21 %, +4 p.b.), Slovensko (16 %, +4 procentní body) a Chorvatsko (36 %, +3 p.b.). Optimismus se však snížil ve 12 zemích, zejména v Dánsku (45 %, -16 procentních bodů), Španělsku (24 %, -11 procentních bodů), Německu (32 %, -8 procentních bodů) a Portugalsku (33 %, -8 procentních bodů). V jedenácti zemích nedošlo k žádné změně nebo téměř žádné změně.

V důsledku těchto změn je nyní v Dánsku dominantní negativní názor.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA12 Přemýšlíte-li o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny? (% – celkem „důvěra“) Při pohledu na vztah mezi hospodářskou situací v členských státech a důvěrou občanů, že jejich život bude pokračovat beze změny, možná není překvapivé, že v zemích s menším HDP na obyvatele mají občané větší pravděpodobnost, že se jejich život změní. Například v Řecku je jen 10 % přesvědčeno, že jejich životy zůstanou stejné, zatímco polovina Irů je pozitivní, že jejich život se nezmění. Jak je znázorněno v grafu níže, při analýze těchto dvou proměnných je nalezena korelace. Korelační koeficient (0,49) vykazuje pozitivní a statisticky významný vztah mezi proměnnými (p-hodnota & 0,01).

Procento občanů, kteří jsou přesvědčeni, že život bude pokračovat beze změny HDP na obyvatele v PPS* Eurostat – HDP na obyvatele ve standardu kupní síly (PPS) – 2021 https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Údaje získané 25. listopadu 2022] * Standard kupní síly (PPS) je artltiální měnová jednotka, kterou Eurostat používá pro srovnání jednotlivých zemí k odstranění rozdílů v úrovni cen mezi členskými státy. QA12 HDP na obyvatele a důvěra, že život bude pokračovat beze změny

Výsledky sociodemografické analýzy ukazují, že muži jsou o něco častěji než ženy přesvědčeni, že jejich život bude pokračovat beze změny v důsledku války na Ukrajině a jejích potenciálních důsledků (36 % oproti 31 %). U osob ve věku 15–24 let je tato důvěra nejpravděpodobnější, zejména ve srovnání s osobami ve věku 55 let (40 % oproti 32 %).

Vedoucí pracovníci a studenti (obojí 40 %) mají větší důvěru než ostatní socioprofesní skupiny, zejména domácnosti (25 %) a nezaměstnaní respondenti (26 %). Čím méně finančních potíží respondent zažívá, tím větší je pravděpodobnost, že si budou jisti, že jejich život bude v důsledku války na Ukrajině pokračovat beze změny: 35 % těch, kteří se potýkají s nejmenšími obtížemi, je sebevědomé, ve srovnání s 21 %, kteří se potýkají s největšími finančními obtížemi.

Respondenti, kteří jsou pozitivní, pokud jde o opatření EU na podporu Ukrajiny a o spolupráci mezi členskými státy, jsou přesvědčeni, že jejich život bude pokračovat beze změny. Například 40 % těch, kteří od začátku války schvalují kroky EU, věří, že jejich život bude pokračovat beze změny, ve srovnání s 18 % těch, kteří tyto akce neschvalují.

Respondenti, kteří si myslí, že nedávné události, včetně války na Ukrajině, nebudou mít dopad na jejich životní úroveň, mají větší pravděpodobnost, že si budou jisti, že jejich život bude pokračovat beze změny (54 %), ve srovnání s těmi, jejichž životní úroveň ještě nebyla ovlivněna, ale kteří si myslí, že k tomu dojde v příštím roce (38 %) a ti, jejichž životní úroveň již byla ovlivněna (23 %).

QA12 Přemýšlíte-li o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny? (%-EU)

Celkem „důvěra“	Celkem „nedůvěra“	To nevím.
EU27	33	65	2
Pohlaví
Mužský	36	63	1
Žena	31	67	2
Věk
15–24	40	57	3
25–39	35	64	1
40–54	33	66	1
55+	32	66	2
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	33	65	2
Manažeři	40	59	1
Ostatní bílé obojky	38	61	1
Manuální pracovníci	31	68	1
Osoby v domě	25	74	1
Nezaměstnaní	26	73	1
Důchodce	31	67	2
Studenti	40	57	3
Potíže s placením účtů
Většinu času	21	78	1
Čas od času	34	65	1
Téměř nikdy/nikdy	35	63	2
Schválení podpory EU Ukrajině
Schvalovat	40	59	1
Neschvalovat	18	81	1
Vaše životní úroveň má...
Již bylo redukováno	23	76	1
Zatím není snížena, ale bude	38	61	1
Nedošlo ke změně/zvýšení	54	45	1

Celkově vzato, jasná většina občanů, kteří souhlasí s akcemi a podporou EU pro Ukrajinu, si přeje, aby EP hrál důležitější úlohu (62 % těch, kteří schvalují podporu EU Ukrajině, a 62 % těch, kteří schvalují konkrétní opatření EU). Existuje také většina, která by si přála, aby EP hrál důležitější roli (51 %) mezi těmi, kteří se domnívají, že se jejich život změní.

Méně důležitá úloha EP Významnější úloha EP Ti, kteří schválili podporu EU Ukrajině Ti, kteří schvalují opatření EU přijatá na podporu Ukrajiny Ti, kteří nejsou přesvědčeni, že jejich život bude pokračovat beze změny QA4 Vzhledem k ruské invazi do Ukrajiny si občané přejí, aby EP sehrál důležitější roli Základna = QA13 Přemýšlíte o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny? Základna = QA14 Pojďme se podrobněji zamyslet nad různými akcemi Evropské unie na podporu Ukrajiny od začátku války, jako jsou sankce proti ruské vládě nebo finanční, vojenská nebo humanitární podpora: schvalujete nebo nesouhlasíte s těmito akcemi? Základna = QA12 Přemýšlíte o válce na Ukrajině a jejích možných důsledcích pro váš život, jak jistě máte pocit, že váš život bude pokračovat beze změny?

IV. EU A EP V OČÍCH OBČANŮ

Tato kapitola se zaměřuje na vnímání EU a Evropského parlamentu ze strany občanů. Začíná zkoumáním vnímání úlohy Evropského parlamentu, základních hodnot a priorit, které by měl hájit, a obrazu, který má mezi občany. Druhá polovina kapitoly se zaměřuje na vnímání EU, včetně významu členství v EU a přínosů, které přináší.

Předchozí průzkum v dubnu až květnu 2022 ukázal obraz Evropského parlamentu a EU na rekordně vysoké úrovni. I když tato velmi vysoká úroveň nebyla v současném průzkumu zachována, dlouhodobější obraz zůstává pozitivní, přičemž postoje zůstávají na povzbudivé úrovni zaznamenané v minulém roce, a to navzdory výzvám války na Ukrajině, pandemii COVID-19 a rostoucím životním nákladům.

Ve znamení evropské odolnosti a jednoty považují Evropané obranu společných evropských hodnot, jako je demokracie, za prioritu spolu s hodnotami, jako je ochrana lidských práv, svoboda projevu a myšlení a právní stát. Pokud jde o politické priority, občané chtějí, aby se Evropský parlament zaměřil na boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, otázku veřejného zdraví, hospodářství a vytváření pracovních míst.

Téměř tři čtvrtiny Evropanů tvrdí, že jejich země těžila z členství v EU, což je stabilní ukazatel podporující známky celkové odolnosti obyvatelstva EU. Hlavním důvodem, proč jejich země těžila z členství v EU, je příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti, což je výsledek, který se od října/listopadu 2021 výrazně zvýšil a největší pozorovaný mezi body položené v této otázce. Mezi dalšími důvody, které jsou uvedeny ve prospěch spolupráce mezi zeměmi EU a příspěvku EU k hospodářskému růstu této země, vyniká.

4.1 Úloha a vnímání Evropského parlamentu

Tato část se zaměřuje na obraz Evropského parlamentu mezi občany, jak je vnímána jeho budoucí úloha a jak občané vnímají jeho priority a základní hodnoty. Obraz Evropského parlamentu zůstává na vysoké úrovni a vyžaduje posílení jeho úlohy. Kromě toho existuje široká podpora pro Evropský parlament při obraně hodnot, jako je demokracie, a při upřednostňování otázek, jako je chudoba a sociální vyloučení, a tyto hodnoty a priority zůstaly navzdory výzvám, jimž Evropa čelí, stabilní.

Evropský parlament by měl demokracii přednostně hájit. To je i nadále hodnota číslo jedna pro občany (36 %, -2 procentní body od dubna do května 2022). Nejméně jeden z pěti se domnívá, že Evropský parlament by měl přednostně hájit ochranu lidských práv v EU a na celém světě (29 %, +2 p.b.), svobodu projevu a myšlení (28 %, +1 procentní bod), právní stát (24 %, +2 p.b.), solidaritu mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (23 %, +3 p.b.) a rovnost žen a mužů (21 %, -2 p.b.). Všechny ostatní hodnoty uvádí méně než jeden z pěti respondentů.

Výsledky zůstaly konzistentní od dubna do května 2022. Pouze dvě položky ukazují změnu o více než dva procentní body: solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejich regiony (23 %, +3 p.b.) a respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU (17 %, +3 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Demokracie Ochrana lidských práv v EU i ve světě Svoboda slova a myšlení Právní stát Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejich regiony Rovnost žen a mužů Tolerance a respekt k rozmanitosti ve společnosti Lidská důstojnost včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU Svoboda pohybu Boj proti diskriminaci a ochraně menšin Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení Právo žádat o azyl před pronásledováním Ostatní (spontánní) Žádné (spontánní) Odmítnutí (Spontánní) To nevím. QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU-27) Ve srovnání s výsledky z podzimu 2021, shromážděnými před ruskou invazí na Ukrajinu, je však možné pozorovat ještě výraznější nárůst. Demokracie, solidarita mezi členskými státy EU a jejími regiony a ochrana lidských práv v EU i na celém světě vzrostly o čtyři procentní body, zatímco se zvýšilo také dodržování národních identit a kultur (+3 procentní body) a právního státu (+2 p.b.). Většina zbývajících hodnot, které má EP přednostně hájit, zůstala velmi stabilní již před ruskou invazí, přičemž jediný pokles byl pozorován u rovnosti mužů a žen (–3 p.b.).

Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví; 17 % Volný pohyb 16 % Tolerance a respektování rozmanitosti ve společnosti: 16 % Boj proti diskriminaci a za ochranu menšin: 14 % Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU: 14 % Demokracie: 36 % Ochrana lidských práv v EU i ve světě: 29 % Svoboda slova a myšlení: 29 % Právní stát: 24 % Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejich regiony: 23 % Rovnost žen a mužů: 21 % Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU: 17 % Tolerance a respektování rozmanitosti ve společnosti: 17 % Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví: L7 % Svoboda pohybu: L5 % Boj proti diskriminaci a za ochranu menšin: 14 % Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa: 13 % Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení: 8 % Právo požádat o azyl před pronásledováním: 5 % QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) Ve 13 zemích se respondenti domnívají, že Evropský parlament by měl demokracii přednostně hájit. Ochrana lidských práv je v devíti zemích považována za nejvyšší prioritu (nebo společnou nejvyšší prioritu). Svoboda projevu a myšlení je ve čtyřech členských státech nejvíce zmiňovanou (nebo společnou nejvíce zmiňovanou) hodnotou. Právní stát se řadí na společnou špičku ve Slovinsku a Bulharsku.

Svoboda pohybu je v Bulharsku společnou nejvyšší odpovědí, zatímco Francie (41 %) je jedinou zemí, kde je nejvíce zmiňovanou prioritou rovnost mužů a žen. Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU se v Estonsku řadí na nejvyšší místo.

Demokracie Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU Svoboda pohybu Rovnost žen a mužů Demokracie Právní stát Svoboda slova a myšlení QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – Nejzmiňovanější odpověď podle zemí) Demokracie se řadí mezi tři nejvyšší hodnoty ve 21 zemích. Podíly, které ji uvádějí, se však značně liší, od 51 % ve Švédsku, 48 % v Německu a 45 % ve Finsku po 20 % v Chorvatsku a na Slovensku.

Hájení ochrany lidských práv v EU a na celém světě patří mezi první tři ve 22 zemích. Tato hodnota je nejčastěji uváděna ve Švédsku (49 %), na Kypru (44 %) a v Nizozemsku (42 %), přičemž nejméně se uvádí v Itálii (21 %) a Bulharsku (23 %).

Svoboda slova a myšlení se řadí mezi první tři ve 13 zemích. Zmínky se pohybují od 34 % ve Francii, 33 % v Česku a 32 % v Rakousku po 15 % v Bulharsku a Portugalsku.

V Bulharsku (37 %) a ve Slovinsku (31 %) je právní stát společnou nejvyšší prioritou pro obranu, ale je také široce zmiňován v Řecku (38 %) a na Kypru (37 %). Naproti tomu 12 % ve Francii a 15 % v Litvě i Portugalsku se domnívá, že by to mělo být prioritou.

Respondenti v Řecku (39 %), Bulharsku (34 %), Česku (32 %) a Portugalsku (31 %) se nejčastěji domnívají, že solidarita mezi členskými státy EU a mezi jeho regiony by měla být přednostně chráněna a tato hodnota je v každé zemi zmíněna nejméně o 15 %.

Rovnost mužů a žen je nejvíce zmiňovanou hodnotou respondentů ve Francii (39 %) a uvádí ji také 31 % ve Španělsku a 30 % v Belgii. Naproti tomu 9 % v Řecku a Lotyšsku se domnívá, že by to mělo být prioritou.

Kromě toho je mnohem pravděpodobnější, že svoboda pohybu bude zvolena jako priorita v Bulharsku (37 %) než v jiných zemích. Poměry uvádějící, že dodržování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU je obzvláště vysoké v Estonsku (31 %) a Bulharsku (30 %).

QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (%)

EU27	BÝT	BG	CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	DE	EE	IE	EL	ES	ČESKÁ REPUBLIKA	ČESKÁ REPUBLIKA	O TOM, ŽE	CY	LV	LT	LU.CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	MT	ČESKÁ REPUBLIKA	U NÁS	PL	PT	/R	SI	ČESKÁ REPUBLIKA	FI	SE
Demokracie	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Ochrana lidských práv v EU i ve světě	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Svoboda slova a myšlení	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Právní stát	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejich regiony	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Rovnost žen a mužů	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Tolerance a respekt k rozmanitosti ve společnosti	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Lidská důstojnost, včetně zákazu trestu smrti, mučení nebo otroctví	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Respektování národních identit, kultur a tradic v členských státech EU	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Svoboda pohybu	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Boj proti diskriminaci a za ochranu menšin	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Solidarita mezi EU a chudými zeměmi světa	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Svoboda náboženského vyznání a přesvědčení	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Právo žádat o azyl před pronásledováním	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
To nevím.	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

Ve srovnání s dubnem a květnem 2022 se upřednostňování obrany demokracie stalo pro respondenty ve čtyřech zemích důležitější: Malta (35 %, +8 procentních bodů), Maďarsko (41 %, +4 p.b.), Česko (42 %, +3 procentní body) a Polsko (32 %, +3 p.b.). Naproti tomu upřednostňování demokracie je méně rozšířené v devíti členských státech, zejména v Belgii (29 %, -8 procentních bodů), Nizozemsku (36 %, -8 procentních bodů), Slovinsku (23 %, -7 procentních bodů) a Švédsku (51 %, -7 p.b.). Ve zbývajících 14 zemích nedošlo k žádné změně.

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – Demokracie) Sociodemografická analýza se zaměřuje na šest hlavních hodnot, o nichž si občané myslí, že by Evropský parlament měl upřednostňovat obranu. Ukazuje, že muži mají větší pravděpodobnost než ženy, že si myslí, že priority by měly zahrnovat demokracii (39 % vs. 34 %) a právní stát (27 % oproti 20 %), ale v případě rovnosti žen a mužů (16 % oproti 26 %). Osoby ve věku 15–24 let s největší pravděpodobností říkají, že prioritou by měla být svoboda projevu a myšlení (31 %) a rovnost mužů a žen (26 %), ale nejméně se uvádí demokracie (27 %), solidarita mezi členskými státy a mezi regiony (19 %) nebo právní stát (18 %).

Respondenti, kteří ukončili své vzdělání ve věku 20 let a více, si s větší pravděpodobností myslí, že ochrana lidských práv v EU a na celém světě by měla být hodnotou, kterou Evropský parlament hájí jako prioritu (33 %), ve srovnání s těmi, kteří ukončili své vzdělání, když byli 15 let nebo mladší (23 %).

Respondenti, kteří si myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc, jsou pravděpodobnější než ti, kteří si myslí, že je špatné říci, že Evropský parlament by měl upřednostnit solidaritu mezi členskými státy EU a mezi jejími regiony (27 % oproti 14 %). Rozdíly lze pozorovat i u demokracie (39 % je dobrá věc oproti 27 % špatná) a ochrany lidských práv v EU a ve světě (31 % oproti 24 %).

A konečně, respondenti s pozitivním obrazem Evropského parlamentu jsou pravděpodobnější než respondenti s negativním obrazem říci, že prioritou by měla být demokracie (41 % vs. 31 %) a solidarita mezi členskými státy EU a mezi jeho regiony (29 % oproti 17 %). Je však pravděpodobnější, že svobodu projevu a myšlení budou lidé s negativním obrazem (34 %) považovat za prioritu než lidé s pozitivním obrazem (24 %).

QA5ab Podle vás, které z následujících hodnot by měl Evropský parlament přednostně hájit? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU)

Rovnost žen a mužů	Solidarita mezi členskými státy EU a mezi jejich regiony	Ochrana lidských práv v EU i ve světě	Svoboda slova a myšlení	Demokracie	Právní stát
EU27	21	23	29	28	36	24
Pohlaví
Mužský	16	25	27	30	39	27
Žena	26	22	30	26	34	20
Věk
15–24	26	19	30	31	27	18
25–39	22	23	30	29	35	23
40–54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Vzdělávání (konec)
15—	23	21	23	27	36	22
16–19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Stále studuje	24	18	32	31	28	18
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	19	29	31	24	41	27
Neutrální	23	22	28	29	34	22
Negativní	20	17	26	34	31	24
Stanovisko k členství země v EU
Dobrá věc	21	27	31	26	39	25
Špatná věc	20	14	24	33	27	21
Ani dobrá věc, ani špatná věc	22	20	26	32	32	22

Občané se domnívají, že boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (37 %, -1 procentní bod od dubna do května 2022) by měl být pro Evropský parlament hlavní prioritou, kterou by měl řešit, po němž by následovalo veřejné zdraví (34 %, -1 procentní bod), opatření proti změně klimatu (31 %, žádná změna) a podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst (31 %, +1 p.b.). Nejméně jeden z pěti se domnívá, že prioritou by měla být demokracie a právní stát (27 %, -5 p.b.), budoucnost Evropy (27 %, -2 procentní body), obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU (24 %, -3 p.b.) a boj proti terorismu a organizované trestné činnosti (20 %, žádná změna).

Jedinou významnou změnou od dubna do května 2022 je snížení podílu zmiňovaného jako prioritní hodnota demokracie a právního státu (27 %, -5 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Opatření proti změně klimatu Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Budoucnost Evropy Demokracie a právní stát Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky Humanitární pomoc a rozvojová pomoc Práva spotřebitelů Zemědělská politika Rovnost žen a mužů a rozmanitost Migrace a azyl Digitalizace evropského hospodářství a společnosti Ostatní (spontánní) Žádné (spontánní) To nevím. QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – EU-27) Je také zajímavé porovnat priority občanů před ruskou invazí na Ukrajinu se situací pouhých tří měsíců do války a současným pohledem po devíti měsících od vypuknutí konfliktu: Problematika veřejného zdraví se ve srovnání s rokem neustále snižuje. Zatímco boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení má také klesající tendenci, podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst se zvýšila jako priorita pro občany.

Celkově se postavení většiny priorit po vypuknutí války výrazně změnilo, ale nyní se do určité míry vrátilo na předválečnou úroveň. Tak tomu je v případě budoucnosti Evropy, demokracie a právního státu, jakož i obrany a bezpečnosti EU.

Další priority zaznamenaly výrazný nárůst nebo pokles popularity na začátku invaze a od té doby zůstaly na stejné úrovni. To zahrnuje opatření proti změně klimatu (–9 p.b., poté stabilní), boj proti terorismu a organizované trestné činnosti (–3 p.b., poté stabilní), jakož i autonomii EU v oblasti průmyslu a energetiky (+6 p.b., poté stabilní).

Opatření proti změně klimatu: 39 % Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst: 32 % Demokracie a právní stát: 25 % Budoucnost Evropy: 24 % Listopad 2021 Květen 2022 Listopad 2022 Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: 37 % Veřejné zdraví: 34 % Opatření proti změně klimatu: 31 % Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst: 31 % Budoucnost Evropy: 27 % Demokracie a právní stát: 27 % Obrana a bezpečnostEU, včetně ochrany vnějších hranic EU: 24 % Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti: 20 % Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky: 17 % QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – EU-27) Prioritní témata, jimiž se má Evropský parlament zabývat, se v EU značně liší. V sedmi zemích si většina respondentů přeje, aby byl boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení upřednostněn. V pěti zemích si většina respondentů přeje, aby veřejné zdraví bylo upřednostněno. Opatření proti změně klimatu jsou v šesti zemích nejvyšší prioritou, zatímco v pěti členských státech je prioritou podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst (vyšší než v dubnu až květnu 2022, kde byla nejvyšší prioritou pouze v Řecku).

V Německu a Finsku je nejvyšší prioritou demokracie a právní stát, zatímco v Polsku je hlavní prioritou obrana a bezpečnost EU. Nejvyšší prioritou v Česku je autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky.

Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení je jedním ze tří nejvíce zmiňovaných témat ve 21 zemích a v celé EU se pohybuje od 59 % v Portugalsku, 58 % v Řecku a 50 % v Litvě po 25 % na Maltě, 26 % ve Finsku a 27 % v Estonsku.

Veřejné zdraví se řadí mezi tři hlavní témata v 17 zemích. Nejčastěji se uvádí na Kypru (53 %), ve Španělsku (49 %), v Portugalsku a v Řecku (oboje 44 %), v Německu, Švédsku (obě 17 %) a v Česku (18 %).

Podíl respondentů, kteří uvádějí opatření proti změně klimatu, je nejvyšší ve Švédsku (55 %), Nizozemsku (52 %) a Dánsku (47 %) a nejnižší v Lotyšsku (9 %), Estonsku a Bulharsku (oba 10 %).

Prioritou jepodpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst pro 55 % v Řecku, 49 % v Portugalsku a 48 % v Litvě, ve srovnání s 15 % v Nizozemsku, 16 % ve Švédsku a 18 % v Dánsku.

Ve Finsku (42 %) a Německu (41 %) se za prioritní téma Evropského parlamentu považuje demokracie a právní stát. Uvádí se to rovněž 44 % ve Švédsku, zatímco respondenti si to nejméně zvolí jako prioritu v Portugalsku (12 %) a Litvě (13 %).

Budoucnost Evropy je nejčastěji zmiňována v Česku (38 %), Německu (36 %) a Finsku (35 %). Na druhém konci stupnice se uvádí 12 % na Kypru a 17 % v Portugalsku.

Podíl respondentů, kteří se domnívají, že prioritním tématem je obrana a bezpečnost EU, se pohybuje od 44 % v Litvě, 42 % v Česku a 40 % ve Finsku po 11 % v Portugalsku a 12 % ve Francii.

Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky je v Česku považována za nejvyšší prioritu (49 %) a v Estonsku ji rovněž vybírá 30 %.

Žádné jiné téma není v žádné zemi na prvním místě. Je však třeba poznamenat, že respondenti ve Švédsku (38 %) jsou mnohem pravděpodobnější než respondenti v jiných zemích, pokud jde o boj proti terorismu a organizované trestné činnosti, zatímco ti na Maltě s největší pravděpodobností upřednostní práva spotřebitelů (34 %). Respondenti na Slovensku mají větší pravděpodobnost, že upřednostní zemědělskou politiku než v jiných zemích (30 %), zatímco vysoký podíl ve Švédsku zmiňuje rovnost žen a mužů, začlenění a rozmanitost (32 %). Migrace a azyl se volí mnohem častěji na Kypru (32 %) než v jiných zemích.

Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení Veřejné zdraví Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst Obrana EU a bezpečnost, včetně ochrany vnějších hranic EU Opatření proti změně klimatu Autonomie EU v oblasti průmyslu a energetiky Demokracie a právní stát QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – Nejzmiňovanější odpověď podle zemí)

Ve 13 zemích je nyní méně pravděpodobné, že respondenti řeknou, že boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení by měl být řešen jako priorita, než tomu bylo v dubnu až květnu 2022. Největší pokles lze pozorovat v Chorvatsku (40 %, -8 procentních bodů), Portugalsku (59 %, -7 procentních bodů), Rakousku (33 %, -7 procentních bodů) a na Maltě (25 %, -7 procentních bodů). Došlo k nárůstu ve třech zemích: Švédsko (40 %, +8 p.b.), Polsko (28 %, +4 p.b.) a Česko (28 %, +4 p.b.). Čísla zůstávají ve zbývajících 11 zemích nezměněna.

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení) Ve 14 členských státech je nyní méně pravděpodobné, že respondenti řeknou, že veřejné zdraví by mělo být řešeno jako priorita ve srovnání s dubnem a květnem 2022. Největší pokles lze nalézt v Lucembursku (25 %, -12 procentních bodů), Portugalsku (44 %, -9 procentních bodů) a Řecku (44 %, -8 procentních bodů). Zmínky o veřejném zdraví se v Dánsku mírně zvýšily (21 %, +3 p.b.) a ve zbývajících 12 zemích zůstaly beze změny.

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – veřejné zdraví) Sociodemografická analýza se zaměřuje na osm hlavních priorit definovaných respondenty a ukazuje, že některé z největších rozdílů jsou založeny na úrovni vzdělání. Čím déle respondent zůstává ve vzdělávání, tím je pravděpodobnější, že Evropský parlament by měl upřednostňovat demokracii a právní stát, opatření proti změně klimatu, budoucnost Evropy a obranu a bezpečnost EU a tím menší je pravděpodobnost, že by prioritou mělo být veřejné zdraví nebo boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení.

Podobný vzorec lze pozorovat i ve vztahu k finanční situaci respondentů. Čím méně finančních obtíží, tím větší je pravděpodobnost, že budou upřednostňovat demokracii a právní stát, opatření proti změně klimatu, budoucnost Evropy a obrany a bezpečnosti EU a tím menší je pravděpodobnost, že budou říkat, že prioritou by měl být boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení nebo podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst. U těch, kteří se více obávají chudoby a sociálního vyloučení a životních nákladů, je pravděpodobnější, že si přejí, aby EP hrál důležitější úlohu.

Analýza rovněž ukazuje, že u žen je pravděpodobnější, že boj proti chudobě a sociálnímu začlenění (40 % oproti 34 %) a veřejné zdraví (37 % oproti 30 %) by měl upřednostnit Evropský parlament. U mužů je větší pravděpodobnost, že chtějí upřednostnit demokracii a právní stát než ženy (29 % oproti 24 %).

Hlavní rozdíly v závislosti na věku jsou v tom, že mladší respondenti častěji než starší věkové skupiny zmiňují opatření proti změně klimatu, zatímco starší respondenti častěji zmiňují veřejné zdraví, obranu a bezpečnost EU a boj proti terorismu a organizované trestné činnosti.

Respondenti, kteří si myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc, si s větší pravděpodobností přejí, aby opatření proti změně klimatu byla řešena jako priorita (37 % oproti 18 % těch, kteří si myslí, že členství v EU je špatná věc), a totéž lze vidět i pro budoucnost Evropy (31 % oproti 18 %). Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti častěji zmiňují ti, kteří si myslí, že členství v EU je špatná věc (24 % oproti 18 % těch, kteří si myslí, že je to dobrá věc).

A konečně, respondenti s pozitivním názorem Evropského parlamentu jsou pravděpodobnější než ti, kteří mají negativní názor, že Parlament by měl upřednostňovat demokracii a právní stát (31 % oproti 23 %), opatření proti změně klimatu (38 % oproti 22 %) a budoucnost Evropy (32 % oproti 22 %). U těch, kteří upřednostňují demokracii a právní stát, je také pravděpodobnější, že si přejí, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu.

QA6ab Která z následujících témat byste chtěli, aby se Evropský parlament zabýval přednostně? Za prvé? A pak? (Max. 4 odpovědi) (% – EU)

Veřejné zdraví	Opatření proti změně klimatu	Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení	Podpora hospodářství a vytváření nových pracovních míst	Budoucnost Evropy	Boj proti terorismu a organizované trestné činnosti	Demokracie a právní stát	Obrana a bezpečnost EU, včetně ochrany vnějších hranic EU
EU27	34	31	37	31	27	20	27	24
Pohlaví
Mužský	30	31	34	31	29	19	29	25
Žena	37	32	40	30	26	20	24	22
Věk
15–24	30	40	34	32	31	14	24	19
25–39	33	33	36	32	29	17	28	21
40–54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Vzdělávání (konec)
15—	44	24	43	32	22	21	20	18
16–19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Stále studuje	29	43	37	30	30	14	26	17
Potíže s placením účtů
Většinu času	36	21	46	35	19	20	22	17
Čas od času	37	27	39	35	26	18	23	20
Téměř nikdy/nikdy	31	35	34	28	29	20	29	26
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	30	38	35	32	32	17	31	27
Neutrální	36	30	37	31	26	20	25	22
Negativní	34	22	39	29	22	23	23	22
Stanovisko k členství země v EU
Dobrá věc	31	37	37	31	31	18	29	26
Špatná věc	31	18	34	29	18	24	22	20
Ani dobrá věc, ani špatná věc	39	25	37	32	23	21	23	21
Úloha Evropského parlamentu
Důležitější	33	35	37	31	30	19	29	23
Méně důležité	32	24	35	31	24	22	25	24
Žádná změna	34	32	38	35	27	21	24	28

U občanů je dvakrát vyšší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní obraz Evropského parlamentu, než mít negativní obraz. Více než třetina občanů (36 %, -3 procentní body od dubna do května 2022) má pozitivní obraz Evropského parlamentu. Méně než jeden z pěti (17 %, +1 pp) má negativní obraz, zatímco 45 % (+2 pp) říká, že jejich obraz je neutrální.

Změny od posledního průzkumu zvrátily pozitivní posun, k němuž došlo mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022, a v důsledku toho je situace nyní podobná jako před rokem. V dlouhodobějším horizontu je rozdíl mezi těmi s pozitivním a negativním obrazem (nyní +19 bodů) širší než po většinu posledních deseti let.

Listopad 2011 EB76.3 Listopad – prosinec 2012 EB78.2 Červen 2013 EB79.5 Listopad – prosinec 2014 EB82.4 Září 2015 EB84.1 Září – Říjen 2016 EB86.1 Září – říjen 2017 EB88.1 Dub. 2018 EB89.2 Září 2018 EB90.1 Říjen 2019 EB92.2 Listopad – prosinec 2020 EB94.2 Listopad – prosinec 2021 EB96.2 Duben 2022 EB97.3 Říjen – listopad 2022 EB98.1 Celkem „pozitivní“ Neutrální Celkem „negativní“ To nevím. QA3 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – EU) Ve 25 členských státech je pozitivní názor Evropského parlamentu rozšířenější než negativní názor. Názory jsou nejvíce pozitivní na Maltě (62 %), Irsku (58 %), Švédsku (53 %), Lucembursku, Dánsku a Portugalsku (všech 51 %). Pouze ve dvou zemích mají respondenti větší pravděpodobnost, že budou mít negativní názor než pozitivní názor: Francie (26 % záporná vs. 22 % kladná) a Řecko (28 % oproti 27 %).

Celkově je neutrální pohled dominantní v 17 zemích, zatímco pozitivní obraz je nejčastější reakcí v osmi zemích. V Itálii a Nizozemsku je názor rozdělen (se stejným podílem kladných a neutrálních odpovědí).

Celkem „pozitivní“ Neutrální Celkem „negativní“ To nevím. QA3 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (%)

V pěti zemích je nyní pravděpodobné, že respondenti budou mít o Evropském parlamentu pozitivní obraz než v listopadu a prosinci 2021, přičemž největší nárůst byl zaznamenán ve Švédsku (53 %, +12 procentních bodů). Podíl s pozitivním obrazem se snížil ve 12 zemích, zejména v Polsku (39 %, -12 p.b.) a ve zbývajících deseti zemích zůstal stabilní.

V důsledku těchto změn je nyní pozitivní pohled ve Francii menšinovým pohledem.

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA3 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – celkem „pozitivní“) Sociodemografická analýza ukazuje jasné rozdíly mezi úrovní vzdělání a finanční situací. Respondenti, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let a starší, mají na Evropský parlament pozitivnější názor než ti, kteří dokončili vzdělání ve věku 15 let a mladší (42 % oproti 27 %). Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů, mají větší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní názor než ti, kteří mají většinou potíže (40 % vs. 23 %).

Podíl, který zastává kladný názor Evropského parlamentu, je konzistentní podle věkové skupiny, ačkoli u starších respondentů je větší pravděpodobnost, že budou mít negativní názor (20 % osob ve věku 55 let a více, ve srovnání s 10 % osob ve věku 15–24 let). Pozitivní obraz Evropského parlamentu mají ve větší míře vedoucí pracovníci (49 %), zejména ve srovnání s osobami v domácnosti (24 %), manuálními pracovníky (28 %) a nezaměstnanými respondenty (28 %).

U občanů EU, kteří následují evropskou politiku (47 %), je také větší pravděpodobnost, že budou mít o Evropském parlamentu pozitivní obraz než ti, kteří ji nesledují (22 %).

Analýza rovněž ilustruje, že u respondentů s pozitivním obrazem EU je pravděpodobnější také pozitivní obraz Evropského parlamentu (65 % oproti 4 % respondentů s negativním obrazem EU). Kromě toho občané, kteří si myslí, že věci v EU jdou správným směrem (61 %), mají větší pravděpodobnost, že budou mít o Evropském parlamentu pozitivní obraz než ti, kteří si myslí, že věci jdou špatným směrem (21 %).

QA3 Obecně máte velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz Evropského parlamentu? (% – EU)

Celkem „pozitivní“	Neutrální	Celkem „negativní“	To nevím.
EU27	36	45	17	2
Věk
15–24	36	50	10	4
25–39	36	46	17	1
40–54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Vzdělávání (konec)
15—	27	46	23	4
16–19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Stále studuje	40	50	7	3
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	41	35	23	1
Manažeři	49	39	12	0
Ostatní bílé obojky	40	44	15	1
Manuální pracovníci	28	49	21	2
Osoby v domě	24	52	21	3
Nezaměstnaní	28	48	20	4
Důchodce	35	43	20	2
Studenti	40	50	7	3
Potíže s placením účtů
Většinu času	23	42	32	3
Čas od času	32	48	18	2
Téměř nikdy/nikdy	40	43	16	1
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	65	30	4	1
Neutrální	12	72	14	2
Celkem „negativní“	4	23	72	1
Věci v EU jdou do...
Správný směr	61	34	4	1
Špatný směr	21	49	29	1
Ani ne	39	50	9	2
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	47	37	16	0
Nenásledovat	22	54	21	3

Evropský parlament má širokou podporu k tomu, aby měl významnější úlohu. Více než polovina občanů (55 %, -3 procentní body od listopadu do prosince 2021) by si přála, aby Evropský parlament hrál důležitější úlohu, zatímco 28 % (+1 procentní body) chce pro Evropský parlament méně důležitou úlohu.

Žádná změna/Jak je to teď (Spontánní) 9 (+1) Méně důležité 28 (+1) (Říjen/listopad 2022 – listopad 2021) Důležitější 55 (-3) QA4 Chcete, aby Evropský parlament hrál důležitější nebo méně důležitou roli? (% – EU-27) Touha po důležitější úloze Evropského parlamentu se v posledním roce snížila (–3 procentní body od listopadu do prosince 2021), což pokračuje v postupném negativním posunu od listopadu do prosince 2020. Dlouhodobější trend je však pozitivní, přičemž současné ratingy jsou stále vyšší než většina průzkumů před rokem 2019.

Listopad 2011 EB76.3 Listopad – prosinec 2012 EB78.2 Červen 2013 EB79.5 Listopad – prosinec 2014 EB82.4 Září 2015 EB84.1 Září – Říjen 2016 EB86.1 Září – říjen 2017 EB88.1 Dub. 2018 EB89.2 Září 2018 EB90.1 Říjen 2019 EB92.2 Listopad – prosinec 2020 EB94.2 Listopad – prosinec 2021 EB96.2 Říjen – listopad 2022 EB98.1 Únor-březen 2019 EB91.1 Důležitější Méně důležité Žádná změna/Jak je to teď (Spontánní) To nevím. QA4 Chcete, aby Evropský parlament hrál důležitější nebo méně důležitou roli? (% – EU) Zájem o významnější úlohu Evropského parlamentu je patrný ve 23 členských státech, kde si relativní většina občanů přeje vlivnější instituci, od 87 % na Kypru po 39 % v Estonsku a ve Švédsku. Ve třech zemích by si většina respondentů přála, aby Evropský parlament hrál v budoucnu méně důležitou úlohu: Slovensko (53 % méně důležité), Česko (50 %) a Dánsko (36 %). V Rakousku je rovnocenná rovnováha těch, kteří chtějí více či méně důležitou roli (oboje 39 %).

Je užitečné porovnat odpovědi na tuto otázku týkající se úlohy Evropského parlamentu s odpověďmi na jeho obecnou image mezi občany. Širokým poselstvím v celé EU je, že ti, kdo mají pozitivní obraz o Evropském parlamentu, mají mnohem větší pravděpodobnost, že si přejí, aby hrál důležitější roli. V návaznosti na vztah mezi těmito dvěma názory jsou ti, kteří mají negativní obraz instituce, pravděpodobnější, že si přejí, aby hrála méně důležitou roli. Zároveň lze jednotlivé situace nalézt na úrovni jednotlivých zemí, například v Řecku, kde image Evropského parlamentu není příliš vysoká, ačkoli respondenti by si přáli, aby hrál důležitější úlohu. Naproti tomu celkový obraz je pozitivní v Dánsku a Švédsku, ale je podprůměrný, pokud jde o to, že chceme vidět významnější roli.

Důležitější Méně důležité Žádná změna/Jak je to teď (Spontánní) To nevím. QA4 Chcete, aby Evropský parlament hrál důležitější nebo méně důležitou roli? (%)

Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 QA4 Chcete, aby Evropský parlament hrál důležitější nebo méně důležitou roli? (% – důležitější)

Ve srovnání s listopadem a prosincem 2021 vzrostla podpora významnější úlohy Evropského parlamentu nejméně o tři procentní body ve třech zemích: Estonsko (39 %, +8 procentních bodů), Řecko (75 %, +5 procentních bodů) a Litva (66 %, +3 p.b.). Podpora významnější úlohy Evropského parlamentu od listopadu do prosince 2021 klesla v 15 členských státech. Nejvýraznější pokles lze nalézt v Irsku (54 %, -14 procentních bodů), Slovinsku (57 %, -12 procentních bodů) a Dánsku (29 %, -11 p.b.).

Ze sociodemografického hlediska je pravděpodobnější, že mladší respondenti chtějí pro Evropský parlament významnější úlohu (58 % osob ve věku 15–24 let ve srovnání s 53 % osob ve věku 55 let a více), přičemž menší část si přeje méně důležitou úlohu (20 % oproti 30 %).

Vzdělanější respondenti navíc vyjadřují větší touhu po důležitější úloze Evropského parlamentu (61 % těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let a více), stejně jako manažeři (64 %) a studenti (61 %). U respondentů, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů, je také pravděpodobnější, že chtějí pro Evropský parlament významnější úlohu (57 % oproti 48 % těch, kteří mají většinu času potíže).

Jak je uvedeno výše v analýze jednotlivých zemí, existuje souvislost mezi celkovým obrazem respondentů o Evropském parlamentu a přáním o významnější roli. Celkově téměř osm z deseti lidí s pozitivním obrazem instituce chce, aby hrála důležitější roli (78 %), ve srovnání s přibližně třemi z deseti lidí s negativním obrazem (29 %).

QA4 Chcete, aby Evropský parlament hrál důležitější nebo méně důležitou roli? (% – EU)

Důležitější	Méně důležité	Žádná změna/Jak je to teď (Spontánní)	To nevím.
EU27	55	28	9	8
Věk
15–24	58	20	10	12
25–39	56	28	9	7
40–54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Vzdělávání (konec)
15—	51	28	8	13
16–19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Stále studuje	61	16	11	12
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	57	28	10	5
Manažeři	64	22	10	4
Ostatní bílé obojky	58	28	8	6
Manuální pracovníci	50	34	8	8
Osoby v domě	51	27	11	11
Nezaměstnaní	52	29	7	12
Důchodce	51	31	9	9
Studenti	61	16	11	12
Potíže s placením účtů
Většinu času	48	34	8	10
Čas od času	52	32	8	8
Téměř nikdy/nikdy	57	26	10	7
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	78	9	10	3
Neutrální	48	30	11	11
Negativní	29	63	3	5

4.2 Vnímání EU

Tato část zprávy zkoumá postoje k EU a jejich změny v průběhu času. Žádáme občany, aby zvážili, jak vnímají členství v EU: ať už je to dobrá nebo špatná věc a proč.

Stejně jako postoje k Evropskému parlamentu zůstaly v uplynulém roce pozitivní, image EU si rovněž zachovává silnou pozici, přičemž jasná většina občanů je pozitivní, pokud jde o členství v EU, a považuje ji za důležité pro jejich zemi.

Základem těchto pozitivních názorů je jasné vnímání přínosů, které členství v EU přináší. Tři hlavní přínosy jsou považovány za příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti, lepší spolupráci mezi členskými státy a hospodářskému růstu na vnitrostátní úrovni.

Obraz EU se za posledních šest měsíců stal zápornějším, přičemž 47 % občanů uvedlo, že mají pozitivní pohled na EU (od dubna do května 2022 5 procentních bodů). Podíl s negativním pohledem je 14 % (+2 p.b.), zatímco 38 % je neutrálních (+2 p.b.). Tyto změny zvrátily pozitivní posun mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022, ačkoli obraz je stále relativně pozitivní, pokud jde o dlouhodobější trendy, přičemž rozdíl mezi pozitivními a negativními názory činí 33 procentních bodů.

Celkem „pozitivní“ Neutrální Celkem „negativní“ To nevím. D78 Obecně, vykouzlí pro vás EU velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU) V každém členském státě EU převládá pozitivní obraz EU více než negativní obraz a ve 23 zemích je nejčastější reakcí pozitivní obraz. Na Slovensku, Španělsku, Řecku a Slovinsku je dominantní neutrální názor.

Celkem „pozitivní“ Neutrální Celkem „negativní“ To nevím. D78 Obecně, vykouzlí pro vás EU velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (%) Respondenti mají nejpravděpodobnější pozitivní obraz o EU v Irsku (70 %), Lucembursku (67 %), Portugalsku (65 %), Maltě (64 %), Dánsku a Švédsku (obě 63 %). Negativní pohled je nejčastější v Řecku (29 %), na Slovensku (25 %), v Česku a Rakousku (obě 22 %).

Malta (64 %, +6 procentních bodů) a Dánsko (63 %, +3 procentních bodů) jsou jedinými zeměmi, které vykazují jasný nárůst pozitivních názorů EU od dubna do května 2022. V 15 zemích je nyní méně pravděpodobné, že respondenti tvrdí, že mají pozitivní obraz o EU, přičemž největší pokles byl zaznamenán v Polsku (53 %, -9 procentních bodů), Slovinsku (43 %, -9 procentních bodů), Belgii (43 %, -8 procentních bodů) a Portugalsku (65 %, -8 p.b.). Pozitivní pohled zůstal ve zbývajících zemích relativně stabilní.

Ve srovnání s podzimem 2021 se však nárůst na Maltě (+12 p.b.) a v Dánsku (+10 procentních bodů) zvyšuje, zatímco čistý nárůst je zaznamenán také na Slovensku (+5 procentních bodů), Rumunsku, Rakousku a Lucembursku (+4 p.b.). Čistý pokles je zaznamenán v 10 členských státech a od jara 2022 je patrný určitý počet snížení, například v Polsku (–5 p.b.) a Portugalsku (–2 p.b.). V Belgii pokles zrušených prostředků (+2 procentní body). Od doby před invazí Ruska jsou Slovinsko (–9 p.b.), Španělsko (-6 p.b.) a Německo (–5 p.b.) zeměmi s největším čistým poklesem pozitivního obrazu EU.

Sociodemografická analýza ukazuje velké rozdíly na úrovni vzdělání, povolání a finanční situaci. Respondenti, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let nebo starší, mají větší pravděpodobnost pozitivního obrazu než ti, kteří absolvovali 15 let nebo mladší (57 % oproti 35 %). Vedoucí pracovníci (61 %) a studenti (56 %) mají nejpravděpodobnější pozitivní obraz o EU, zejména ve srovnání s domácími osobami a nezaměstnanými respondenty (oboje 34 %). Analýza také ukazuje, že respondenti s nejmenšími finančními obtížemi mají větší pravděpodobnost pozitivního obrazu (53 %) ve srovnání s těmi, kteří se potýkají s největšími obtížemi (31 %).

Existují také rozdíly podle věkových skupin, přičemž u respondentů ve věku 15–24 let je vyšší pravděpodobnost, že budou mít pozitivní obraz o EU (53 % oproti 45 % osob ve věku 55 let).

Účastníci, kteří sledují evropskou politiku (57 %), mají větší pravděpodobnost, že budou mít o EU pozitivní obraz než ti, kteří ne (35 %).

D78 Obecně, vykouzlí pro vás EU velmi pozitivní, poměrně pozitivní, neutrální, poměrně negativní nebo velmi negativní obraz? (% – EU)

Celkem „pozitivní“	Neutrální	Celkem „negativní“	To nevím.
EU27	47	38	14	1
Věk
15–24	53	38	8	1
25–39	48	39	13	0
40–54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Vzdělávání (konec)
15—	35	43	20	2
16–19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Stále studuje	56	36	7	1
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	49	33	18	0
Manažeři	61	29	10	0
Ostatní bílé obojky	50	37	13	0
Manuální pracovníci	40	44	16	0
Osoby v domě	34	46	19	1
Nezaměstnaní	34	45	20	1
Důchodce	46	37	16	1
Studenti	56	36	7	1
Potíže s placením účtů
Většinu času	31	36	31	2
Čas od času	39	44	16	1
Téměř nikdy/nikdy	53	35	11	1
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	57	32	11	0
Nenásledovat	35	46	18	1

Více než šest z deseti Evropanů (62 %, -3 procentní body od dubna do května 2022) si myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc, zatímco každý desátý (10 %, +2 procentní body) si myslí, že členství v EU je pro jejich zemi špatné a přibližně jeden ze čtyř (27 %, +1 procentní bod) je neutrální.

Stejně jako u jiných problémů došlo v posledních šesti měsících k negativnímu posunu, což zvrátilo pozitivní trend, který byl pozorován mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022. Nicméně, opět společně s ostatními opatřeními, současná situace zůstává pozitivní, pokud jde o dlouhodobější trendy. Výsledky v posledních letech patří k nejpozitivnějším za posledních 15 let.

Dobrá věc Špatná věc Ani dobrá věc, ani špatná věc To nevím. QA7 Obecně řečeno, myslíte si, že členství (Naše země) v EU je...? (% – EU) Ačkoli je to většinový názor v 25 členských státech, existují mezi jednotlivými zeměmi značné rozdíly. Respondenti si s největší pravděpodobností budou myslet, že členství v EU je dobré pro jejich zemi v Lucembursku (90 %), Irsku (83 %), Litvě a Maltě (obě 79 %), ve srovnání se 42 % v Rakousku, 43 % v Řecku a 44 % na Slovensku. Na Slovensku a v Řecku je dominantním názorem, že členství není pro jejich zemi dobré ani špatné (47 %, resp. 44 %).

Rumunsko (23 %) a Rakousko (20 %) jsou jedinými zeměmi, kde si alespoň jedna z pěti myslí, že členství v EU je pro jejich zemi špatné.

Pozitivní pohled na členství v EU je nejčastější v severních a jihozápadních oblastech Evropy a nejméně běžný v jižní a zejména jihovýchodní Evropě.

Mapa Legenda QA7 Obecně řečeno, myslíte si, že členství (Naše země) v EU je...? (% – dobrá věc) V pěti členských státech došlo od dubna do května 2022 k nárůstu pozitivních názorů na členství v EU, přičemž největší je na Maltě (79 %, +5 procentních bodů). Ve 13 zemích je nyní méně pravděpodobné, že respondenti řeknou, že členství jejich země v EU je dobrá věc, přičemž největší pokles byl zaznamenán v Estonsku (66 %, -10 procentních bodů), Slovinsku (58 %, -9 procentních bodů), Německu (70 %, -7 procentních bodů) a Polsku (65 %, -7 procentních bodů). Pozitivní pohled zůstal ve zbývajících devíti zemích poměrně stabilní.

Dobrá věc Ani dobrá věc, ani špatná věc Špatná věc To nevím. QA7 Obecně řečeno, myslíte si, že členství (Naše země) v EU je...? (%) Jak bylo uvedeno v předchozích letech, současná sociodemografická analýza ilustruje, že podpora členství v EU je mezi mladšími respondenty silnější. Podpora je nejvyšší mezi osobami ve věku 15–24 let (68 %) a nejnižší z 55+ (60 %).

Analýza také ukazuje, že ti, kteří zůstali ve vzdělávání nejdéle (72 %) mají mnohem větší pravděpodobnost, že si myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc než ti, kteří opustili školu ve věku 16–19 let (55 %) nebo ve věku 15 let a mladší (51 %). Podpora je rovněž vysoká mezi vedoucími pracovníky (76 %) a studenty (73 %), zejména ve srovnání s domácími osobami (48 %).

Podpora členství v EU je mnohem vyšší u těch, kteří zřídka/nikdy nemají potíže s placením účtů (70 %) ve srovnání s těmi, kteří mají čas od času problémy (52 %) nebo většinu času (43 %).

Tyto vzory jsou podobné těm, které byly zaznamenány výše, pokud jde o celkový obraz respondentů o EU, a odpovědi na tyto dvě otázky úzce souvisejí. Respondenti, kteří mají pozitivní obraz o EU, si většinou myslí, že členství jejich země v EU je dobrá věc (89 %), zatímco pouze 16 % si myslí, že pokud je jejich obraz o EU negativní.

QA7 Obecně řečeno, myslíte si, že členství (Naše země) v EU je...? (% – EU)

Dobrá věc	Špatná věc	Ani dobrá věc, ani špatná věc	To nevím.
EU27	62	10	27	1
Věk
15–24	68	7	23	2
25–39	63	10	27	0
40–54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Vzdělávání (konec)
15—	51	11	35	3
16–19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Stále studuje	73	6	20	1
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	63	10	26	1
Manažeři	76	7	17	0
Ostatní bílé obojky	63	9	27	1
Manuální pracovníci	54	13	32	1
Osoby v domě	48	10	40	2
Nezaměstnaní	58	10	30	2
Důchodce	60	10	28	2
Studenti	73	6	20	1
Potíže s placením účtů
Většinu času	43	18	36	3
Čas od času	52	12	35	1
Téměř nikdy/nikdy	70	7	22	1
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	89	2	9	0
Neutrální	46	8	45	1
Celkem „negativní“	16	41	41	2

Dvě třetiny občanů (66 %) tvrdí, že je pro ně důležité, aby jejich země byla členským státem EU (-4 procentní body od dubna do května 2022).25 Respondenti byli požádáni, aby použili stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „extrémně důležité“. V této analýze, „důležité“ zahrnuje ty, kteří dávají skóre 7–10, „nedůležité“ skóre 1–4 a „mírně důležité“ skóre 5 nebo 6. Přibližně jeden z deseti (11 %, +2 pp) cítí, že to není důležité, a jen o něco více než jeden z pěti (22 %, +2 p.b.) jsou neutrální. Od podzimu 2021 to však představuje čistý nárůst (+5 procentního bodu) procentního podílu občanů, kteří tvrdí, že je důležité, aby jejich země byla členským státem EU, když téměř čtvrtina byla neutrální (24 %, -2 procentní body) a 14 % (–3 procentní body) uvedlo, že to není důležité.

(Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2021) Celkem „není důležité“ (1–4) 11 (+2) Celkem „Neutral“ (5–6) 22 (+2) To nevím. 1 (=) Celkem „důležité“ (7–10) 66 (-4) QA8 Jak je pro vás důležité, aby (NAŠE ZEMĚ) byla členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „extrémně důležité“? (% – EU-27) Většina respondentů v každém členském státě tvrdí, že je pro ně důležité, aby jejich země byla členem EU, i když se jejich poměry značně liší: od 89 % v Lucembursku, 83 % v Irsku a 82 % v Litvě a na Maltě, 48 % na Slovensku a 54 % v Bulharsku, Kypru a Rumunsku. Česká republika (21 %) je jedinou zemí, kde každý pátý tvrdí, že není důležité, aby jejich země byla členem EU.

V zemích jihovýchodní Evropy, jako je Kypr, Rumunsko a Bulharsko, jakož i v některých východoevropských zemích, jako je Česko a Slovensko, je význam členských států EU méně významný než v jiných zemích. Respondenti v zemích severní Evropy považují členství své země v EU za důležité.

Mapa Legenda QA8 Jak je pro vás důležité, aby (NAŠE ZEMĚ) byla členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „extrémně důležité“? — Celkem „Důležité (7–10) (%) V předchozím průzkumu (duben-květen 2022) bylo zaznamenáno určité velké zvýšení podílu, který si myslí, že členství jejich země v EU je důležité. Od té doby se výsledky jednotlivých zemí staly většinou zápornějšími nebo zůstaly stabilní.

Ve 14 zemích se význam členství snížil nejméně o tři procentní body, přičemž největší podíl byl zaznamenán v Portugalsku (75 %, -10 procentních bodů), Estonsku (62 %, -9 procentních bodů), Belgii (66 %, -8 procentních bodů) a Slovinsku (59 %, -8 procentních bodů). Ve dvou zemích došlo k malému nárůstu: Lucembursko (89 %, +3 p.b.) a Švédsko (73 %, +3 p.b.).

Ve srovnání s obdobím před invazí Ruska na Ukrajinu je však na podzim 2021 zaznamenán čistý pokles pouze ve Slovinsku (–4 p.b.) s čistým nárůstem v celkem 20 členských státech, z nichž největší je v Litvě (+20 p.b.), na Maltě (+18 p.b.) a v Lucembursku (+17 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA8 Jak je pro vás důležité, aby (NAŠE ZEMĚ) byla členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „extrémně důležité“? (% – celkem „Důležité“) Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že většina v každé skupině tvrdí, že je pro ně důležité, aby jejich země byla členem EU, ale tyto názory zastávají silněji ti, kteří mají vysokoškolské vzdělání a méně finančních obtíží. To odráží výsledky předchozí otázky, kdy si tyto skupiny s větší pravděpodobností budou myslet, že členství jejich země v EU je dobré.

Konkrétně asi tři čtvrtiny (76 %) osob, které dokončily vzdělání ve věku 20 let nebo starší, se domnívají, že členství v jejich zemi je důležité, ve srovnání s 62 %, kteří dokončili 16–19 let, a 53 %, kteří dokončili 15 let nebo mladší. Ze sociálně profesních skupin je nejpravděpodobnější, že vedoucí pracovníci (79 %) a studenti (77 %) říkají, že členství v EU je důležité, zejména ve srovnání s domácími osobami (53 %).

Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů (73 %), s větší pravděpodobností říkají, že je pro ně důležité, že jejich země je členem EU, ve srovnání s těmi, kteří mají čas od času problémy (60 %) nebo většinu času (48 %).

Existují určité rozdíly podle věkových skupin, u osob ve věku 15–24 let (71 %) s největší pravděpodobností, že členství jejich země v EU je důležité (ve srovnání s 65 % osob ve věku 55 let a více).

Není divu, že devět z deseti (90 %) respondentů s pozitivním obrazem EU říká, že členství jejich země je pro ně důležité, ve srovnání s 23 % respondentů s negativním obrazem.

QA8 Jak je pro vás důležité, aby (NAŠE ZEMĚ) byla členským státem Evropské unie? Použijte stupnici od 1 do 10, kde 1 znamená „není vůbec důležité“ a 10 znamená „extrémně důležité“? (% – EU)

Celkem „důležité“	Celkem „Neutral“	Celkem „nedůležité“	To nevím.
EU27	66	22	11	1
Věk
15–24	71	20	7	2
25–39	68	21	11	0
40–54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Vzdělávání (konec)
15—	53	30	14	3
16–19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Stále studuje	77	17	4	2
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	68	18	13	1
Manažeři	79	15	6	0
Ostatní bílé obojky	69	21	10	0
Manuální pracovníci	60	26	13	1
Osoby v domě	53	33	12	2
Nezaměstnaní	58	26	14	2
Důchodce	65	22	12	1
Studenti	77	17	4	2
Potíže s placením účtů
Většinu času	48	30	19	3
Čas od času	60	27	12	1
Téměř nikdy/nikdy	73	18	8	1
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	90	9	1	0
Neutrální	53	36	9	2
Celkem „negativní“	23	30	46	1

Vzhledem k tomu, že jejich názory na členství v EU jsou dobré, více než sedm z deseti občanů EU (72 %, žádná změna od listopadu do prosince 2021) se domnívá, že jejich země těžila z toho, že je součástí EU. O něco více než jeden z pěti (22 %, -1 pp) říká, že jejich země nemá z členství prospěch.

Benefity Neprospělo To nevím. QA9 Vzhledem ke všemu byste řekl, že (naše země) těžila nebo nebyla členem EU? (% – EU)

V každém členském státě EU více než polovina respondentů uvádí, že jejich země těžila z členství v EU, což platí pro více než devět z deseti respondentů na Maltě (95 %), Irsku (92 %), Lucembursku a Litvě (obě 91 %). Tento podíl je nejnižší v Rakousku (55 %), následuje Bulharsko (60 %), Itálie (61 %) a Francie (63 %). Rakousko má nejvyšší podíl těch, kteří si myslí, že jejich země nemá prospěch z členství v EU (38 %).

Zjištění pro jednotlivé členské státy zůstala od listopadu do prosince 2021 většinou stabilní. Pouze šest členských států zaznamenalo změnu o nejméně tři procentní body v poměru, který říká, že jejich země těžila z členství v EU. Ve třech zemích došlo k nárůstu: Malta (95 %, +6 procentních bodů), Finsko (78 %, +6 procentních bodů) a Švédsko (75 %, +4 procentní body). Pokles je patrný v Irsku (92 %, -3 p.b.), Chorvatsku (80 %, -3 p.b.) a na Kypru (68 %, -3 p.b.).

Říjen/listopad 2022 Listopad/prosinec 2021 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 QA9 Vzhledem ke všemu byste řekl, že (naše země) těžila nebo nebyla členem EU? (% – zvýhodněné)

Sociodemografické rozdíly úzce odrážejí ty, které již byly vnímány v souvislosti s tím, zda je členství v EU považováno za dobrou věc. Názor, že jejich země měla prospěch z členství v EU, je nejsilnější mezi těmi, kteří ukončili vzdělání ve věku 20 let a více (81 %) ve srovnání s těmi, kteří ukončili vzdělání ve věku 15 let nebo méně (60 %).

Podle socioprofesní skupiny je tento podíl nejvyšší mezi manažery (84 %) a studenty (81 %) a nejnižší mezi osobami v domácnosti (59 %). Respondenti, kteří zřídka nebo nikdy nemají problémy s účty (77 %) mají větší pravděpodobnost, že si myslí, že jejich země má prospěch z členství v EU, ve srovnání s těmi, kteří mají většinu času potíže (55 %).

Platí známý věkový rozdíl, přičemž u mladších lidí je vyšší pravděpodobnost, že budou mít prospěch z členství v EU než starší lidé (77 % osob ve věku 15–24 let ve srovnání s 68 % osob ve věku 55 let a starších).

QA9 Vzhledem ke všemu byste řekl, že (naše země) těžila nebo nebyla členem EU? (% – EU)

Benefity	Neprospělo	To nevím.
EU27	72	22	6
Věk
15–24	77	15	8
25–39	74	21	5
40–54	72	23	5
55+	68	25	7
Vzdělávání (konec)
15—	60	30	10
16–19	67	27	6
20+	81	15	4
Stále studuje	81	12	7
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	75	20	5
Manažeři	84	14	2
Ostatní bílé obojky	76	20	4
Manuální pracovníci	66	29	5
Osoby v domě	59	30	11
Nezaměstnaní	65	26	9
Důchodce	67	24	9
Studenti	81	12	7
Potíže s placením účtů
Většinu času	55	36	9
Čas od času	65	28	7
Téměř nikdy/nikdy	77	8	5

Příspěvek EU k míru a stabilitě je považován za jeho hlavní přínos, a to se v minulém roce zvýšilo na významu.

Existují tři hlavní důvody, proč občané zvažují, proč jejich země měla prospěch z členství v EU: skutečnost, že EU přispívá k udržení míru a posílení bezpečnosti (36 %, +6 procentních bodů od listopadu do prosince 2021), že EU zlepšuje spolupráci mezi jejich zemí a ostatními zeměmi EU (35 %, +3 procentních bodů) a že EU přispívá k hospodářskému růstu jejich země (30 %, žádná změna). V tomto průzkumu byli všichni respondenti požádáni, aby zvážili hlavní výhody členství v EU, a to bez ohledu na jejich celkový pohled na to, zda jejich země měla prospěch, či nikoli.

EU přispívá k udržení míru a posilování bezpečnosti Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi (NÁM ZEMĚ) a ostatními zeměmi EU EU přispívá k hospodářskému růstu (Naše země) EU dává lidem (NATIONALITY) silnější slovo ve světě EU přináší lidem (NATIONALITY) nové pracovní příležitosti Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi EU a zeměmi mimo EU EU zlepšuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY) EU pomáhá (NÁM ZEMĚ) v boji proti změně klimatu EU přispívá k demokracii v naší zemi (Naše země) EU pomáhá (NÁM ZEMĚ) v boji proti terorismu (Státní příslušnost) lidé mají významný vliv na rozhodování na úrovni EU Jste obecně pro EU (SPONTANEOUS) Ostatní (SPONTANEOUS) To nevím. Říjen/listopad 2022 QA10ab Bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) z členství v EU těžila či nikoli, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (NÁM ZEMĚ) těžili z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU-27)

Dalším nejdůležitějším přínosem členství v EU je to, že EU přináší lidem nové pracovní příležitosti (23 %, -1 p.b.) a že EU dává lidem v jejich zemi silnější slovo ve světě (23 %, +3 p.b.).

Příspěvek EU k hospodářskému růstu je nejvyšší (nebo společný nejvyšší) jako přínos pro členství v EU v devíti členských státech, zatímco v sedmi zemích je nejvyšší (nebo společná nejvyšší) reakce na to, že lidem přináší nové pracovní příležitosti. Je sedm zemí, kde je příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti nejvyšší (nebo nejvyšší). V sedmi zemích je nejvyšším (nebo společným nejvyšším) přínosem, že EU zlepšuje spolupráci mezi jejich zemí a ostatními členskými státy. V Polsku je pozitivní dopad EU na životní úroveň obyvatel společným přínosem s nejvyšším hodnocením.

QA10ab Bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (NÁM ZEMĚ) těžili z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (%)

EU27	BÝT	BG	CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	DE	EE	IE	EL	ES	ČESKÁ REPUBLIKA	ČESKÁ REPUBLIKA	O TOM, ŽE	CY	LV	LT	LU.CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	MT	ČESKÁ REPUBLIKA	U NÁS	PL	PT	/R	SI	ČESKÁ REPUBLIKA	FI	SE
EU přispívá k udržení míru a posilování bezpečnosti	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi (NÁM ZEMĚ) a ostatními zeměmi EU	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
EU přispívá k hospodářskému růstu (Naše země)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
EU dává lidem (NATIONALITY) silnější slovo ve světě	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
EU přináší lidem (NATIONALITY) nové pracovní příležitosti	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi EU a zeměmi mimo EU	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
EU zlepšuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
EU pomáhá (NÁM ZEMĚ) v boji proti změně klimatu	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
EU přispívá k demokracii v naší zemi (Naše země)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
EU pomáhá (Naše země) v boji proti terorismu	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Státní příslušnost) lidé mají významný vliv na rozhodování na úrovni EU	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
To nevím.	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

Předtím, než analyzujeme výsledky země podrobněji, je zajímavé prozkoumat hlavní přínosy podle toho, zda si respondenti myslí, že jejich země z členství v EU těžila, či nikoli.

Mezi respondenty, kteří si myslí, že jejich země těžila z členství v EU, se objevují tři důvody: že EU přispívá k udržení míru a posílení bezpečnosti (40 %), že členství v EU zlepšuje spolupráci mezi jejich zemí a ostatními zeměmi EU (38 %) a že EU přispívá k hospodářskému růstu v jejich zemi (35 %).

Ti, kteří dříve uvedli, že jejich země nemá prospěch, sdílejí dva ze stejných důvodů na otázku, proč by si lidé mysleli, že jejich země těžila z členství, a to zlepšení spolupráce s ostatními zeměmi EU (27 %) a příspěvek EU k míru a bezpečnosti (26 %). Příspěvek k hospodářskému růstu není součástí jejich tří hlavních odpovědí; naopak přínosy, které jsou společným třetím nejvyšším, jsou nové pracovní příležitosti pro jejich občany a že EU dává lidem v jejich zemi silnější slovo ve světě (oba 19 %).

Pokud jde o podrobnou analýzu jednotlivých zemí, zjistili jsme, že respondenti v Nizozemsku (48 %), Švédsku a Německu (oboje 47 %) pravděpodobně zmiňují příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti, přičemž tento přínos bude nejméně pravděpodobně zmíněn v Irsku (19 %) a na Maltě (21 %).

Příspěvek EU ke spolupráci mezi členskými státy zdůrazňuje více než polovina respondentů ve Švédsku (72 %), Nizozemsku (65 %), Dánsku (59 %) a Finsku (57 %). To bude nejméně pravděpodobně považováno za přínos členství respondentů v Irsku (20 %), Rumunsku a Polsku (obě 22 %).

Příspěvek EU k hospodářskému růstu je považován za významný přínos členství v EU na Maltě (49 %), v Irsku (48 %) a v Litvě (44 %). To bude nejméně pravděpodobně považováno za přínos členství respondentů v Itálii (21 %) a ve Francii (23 %).

Analýza také ukazuje některé velké údaje o dalších přínosech. Příspěvek EU k novým pracovním příležitostem uvádí 53 % v Bulharsku, 51 % v Maďarsku a 43 % na Slovensku. Velká část Řecka (39 %) uvádí, že EU dává lidem v jejich zemi silnější slovo ve světě. V Irsku 40 % tvrdí, že přínosem členství v EU je to, že zlepšuje životní úroveň lidí.

Na úrovni jednotlivých zemí došlo od listopadu do prosince 2021 k určitým velkým změnám v poměrech zmiňujících různé přínosy členství v EU.

Ve většině zemí je pravděpodobnější, že příspěvek EU k udržení míru a posílení bezpečnosti bude zmíněn nyní než v listopadu a prosinci 2021. Největší nárůst lze pozorovat v Lotyšsku (41 %, +16 procentních bodů), Litvě (43 %, +15 procentních bodů), Nizozemsku (48 %, +13 procentních bodů) a Estonsku (38 %, +12 procentních bodů). Maďarsko je jedinou zemí, která od listopadu do prosince 2021 vykazuje pokles (27 %, -3 procentní body).

Ve 13 zemích došlo ke zvýšení podílu zmiňujícího přínos EU ke spolupráci mezi členskými státy. Největší nárůst byl zaznamenán v Estonsku (30 %, +7 procentních bodů), Španělsku (30 %, +7 procentních bodů) a Švédsku (72 %, +7 p.b.). Čtyři členské státy vykazují pokles podílu, který říká, že členství v EU zajišťuje spolupráci mezi členskými státy: Lotyšsko (32 %, -9 p.b.), Slovinsko (29 %, -6 procentních bodů), Řecko (35 %, -5 procentních bodů) a Malta (23 %, -3 p.b.).

V 11 zemích došlo od listopadu do prosince 2021 ke zvýšení podílu, který říká, že EU přispívá k hospodářskému růstu jejich země. Největší nárůst byl zaznamenán v Bulharsku (25 %, +7 p.b.) a Řecku (27 %, +7 p.b.). Pokles vykazuje šest zemí, zejména Lotyšsko (30 %, -11 procentních bodů) a Nizozemsko (41 %, -8 p.b.).

Další velké změny od listopadu do prosince 2021 jsou takové, že respondenti na Maltě s větší pravděpodobností řeknou, že lidé mají významný vliv na rozhodování na úrovni EU (20 %, +11 procentních bodů), zatímco ti v Lotyšsku mnohem méně říkají, že EU přináší lidem nové pracovní příležitosti (27 %, -20 p.b.).

Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi (NÁM ZEMĚ) a ostatními zeměmi EU EU přináší lidem (NATIONALITY) nové pracovní příležitosti EU přispívá k hospodářskému růstu (Naše země) EU přispívá k udržení míru a posilování bezpečnosti EU zlepšuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY) QA10ab Bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (NÁM ZEMĚ) těžili z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – Nejzmiňovanější odpověď podle zemí)

Ze sociodemografického hlediska jsou výsledky obecně konzistentní napříč různými skupinami. Dva z přínosů ukazují rozdíly podle úrovně vzdělání a finanční situace: lepší spolupráce mezi členskými státy a přínosy hospodářského růstu. Tyto výhody budou s větší pravděpodobností zmiňovány těmi, kteří zůstali déle ve vzdělávání, a těmi, kteří nikdy nebo zřídka mají potíže s placením účtů. Naopak úlohu EU v boji proti terorismu častěji zmiňují méně vzdělaní respondenti a ti, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času.

QA10ab Bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (NÁM ZEMĚ) těžili z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU)

EU přispívá k udržení míru a posilování bezpečnosti	EU přispívá k hospodářskému růstu (naše země)	Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi (naší zemí) a ostatními zeměmi EU	Členství v EU zlepšuje spolupráci mezi (naší zemí) a zeměmi mimo EU	EU dává lidem (NATIONALITY) silnější slovo ve světě	EU pomáhá (naše země) v boji proti terorismu	EU pomáhá (naše země) v boji proti změně klimatu	EU přináší lidem (NATIONALITY) nové pracovní příležitosti	To nevím.
EU27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Vzdělávání (konec)
15—	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16–19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Stále studuje	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Potíže s placením účtů
Většinu času	34	24	28	15	22	19	15	21	10
Čas od času	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Téměř nikdy/nikdy	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Respondenti byli rovněž požádáni, aby přemýšleli o důvodech, proč jejich země nemusela mít prospěch z členství v EU bez ohledu na jejich vlastní názory na toto téma. Hlavními důvody, proč si lidé myslí, že jejich země nemá z členství v EU prospěch, je skutečnost, že státní občané mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU (34 %, +4 procentní body od listopadu/prosinec 2021) a že otázky, které jsou pro jejich zemi důležité, se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni (30 %, +2 procentní body).

Jeden ze čtyř uvádí, že národní vláda má velmi malý vliv na rozhodnutí na úrovni EU (25 %, +3 procentní body), zatímco jeden z pěti uvádí, že hospodářství jejich země by mohlo být lepší mimo EU (20 %, +4 p.b.) a že členství v EU podkopává kontrolu vnějších hranic jejich země (20 %, +1 p.b.).

Tyto reakce odrážejí obecnější diskusi o tom, zda by politická rozhodnutí měla být přijímána na úrovni EU nebo na vnitrostátní úrovni. V Klíčových výzvách naší zprávy Times se většina domnívá26 Klíčové výzvy v naší době, zvláštní průzkum Eurobarometr 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 , že různé oblasti politiky by měly být řešeny rovným způsobem na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. U mnoha oblastí politiky bylo pravděpodobnější, že respondenti budou tvrdit, že tato otázka by měla být řešena na úrovni EU než na vnitrostátní úrovni; ty zahrnovaly boj proti terorismu, migraci a uprchlíkům, životní prostředí a změnu klimatu, bezpečnostní a obrannou politiku a energetickou politiku. Problémy, které občané pravděpodobněji řeší na vnitrostátní úrovni než na úrovni EU, byly zdraví a zaměstnanost a sociální ochrana.

Listopad/prosinec 2021 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 (Státní příslušnost) lidé mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU Otázky, které jsou důležité pro lidi (NATIONALITY), se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni. Vláda (naše země) má na rozhodnutí přijatá na úrovni EU jen velmi malý vliv. Ekonomika (naše země) by se mohla zlepšit, pokud by byla mimo EU Členství v EU podkopává kontrolu extemálních hranic (Naše země) EU snižuje životní úroveň (NATIONALITY) peopIe Členství v EU činí (NAŠE ZEMĚ) zranitelnější vůči negativním dopadům globalizace EU ohrožuje pracovní místa lidí (NATIONALITY) Hlas naší země ve světě je zmírněn tím, že je členem EU. Členství v EU ohrožuje (Naše země) více, pokud jde o zachování míru a bezpečnosti v naší zemi. Být členem EU je pro demokracii špatné (Naše země) Jste obecně proti EU (spontánní) Ostatní (spontánní) To nevím. QA11ab Stále bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (Naše země) nemá prospěch z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU-27)

V 17 členských státech je nejčastějším (nebo společným nejčastějším) důvodem, proč jejich země neměla prospěch z členství v EU, skutečnost, že státní občané mají na rozhodnutí přijatá na úrovni EU jen velmi malý vliv. V 10 zemích je nejvyšším (nebo společným nejvyšším) důvodem ranked, že důležité otázky jsou nejlépe řešeny na vnitrostátní úrovni.

V Itálii je nejčastějším důvodem, že národní vláda má velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU, zatímco hlavním důvodem ve Francii je, že EU snižuje životní úroveň občanů členských států.

QA11ab Stále bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (Naše země) nemá prospěch z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (%)

EU27	BÝT	BG	CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	DE	EE	IE	EL	ES	ČESKÁ REPUBLIKA	ČESKÁ REPUBLIKA	O TOM, ŽE	CY	LV	LT	LU.CZ	ČESKÁ REPUBLIKA	MT	ČESKÁ REPUBLIKA	U NÁS	PL	PT	/R	SI	ČESKÁ REPUBLIKA	FI	SE
(Státní příslušnost) lidé mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Otázky, které jsou důležité pro lidi (NATIONALITY), se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni.	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
Vláda (naše země) má na rozhodnutí přijatá na úrovni EU jen velmi malý vliv.	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
Hospodářství (naše země) by se mohlo zlepšit, pokud by bylo mimo EU	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Členství v EU podkopává kontrolu vnějších hranic (Naše země)	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
EU snižuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Členství v EU činí (NAŠE ZEMĚ) zranitelnější vůči negativním dopadům globalizace	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
EU ohrožuje pracovní místa lidí (NATIONALITY)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
Hlas naší země ve světě je zmírněn tím, že je členem EU.	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Členství v EU ohrožuje (NAŠE ZEMI) více, pokud jde o zachování míru a bezpečnosti v EU (OUr COUNTRY)	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Být členem EU je pro demokracii špatné (Naše země)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
To nevím.	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Opět je užitečné porovnat důvody, proč by země nemusela mít prospěch z členství v EU, mezi těmi, kteří se domnívají, že jejich země těžila, a těmi, kteří věří, že ne.

Mezi těmi, kteří si myslí, že jejich země má prospěch, jsou hlavní tři důvody, že státní občané mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU (34 %), otázky, které jsou pro občany členských států důležité, jsou nejlépe řešeny na vnitrostátní úrovni (32 %) a vlády členských států mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU (26 %).

Pro ty, kteří si myslí, že jejich země nemá prospěch, hlavní důvody spadají do dvou skupin: Na jedné straně existují důvody nedostatečného vlivu na lidi (34 %) a vlády členských států (25 %) v rozhodnutích EU. Ve druhé skupině je společný názor, že EU snižuje životní úroveň občanů členských států (29 %), národní hospodářství by mohlo být lepší, pokud by mimo EU (27 %) a otázky důležité pro občany členských států byly nejlépe řešeny na vnitrostátní úrovni (26 %).

Při přechodu k analýze jednotlivých zemí vidíme, že v EU jako celku je hlavním důvodem, proč si lidé myslí, že jejich země nemá z členství v EU prospěch, to, že občané členských států mají na rozhodnutí přijatá na úrovni EU jen velmi malý vliv. Uvádí to více než polovina respondentů ve Švédsku (55 %), Dánsku (52 %) a Nizozemsku (51 %), ale ne více než čtvrtině v Portugalsku (20 %) a Francii (25 %).

Více než polovina dotázaných ve Švédsku (54 %) a Nizozemsku (53 %) uvádí, že důležité otázky jsou nejlépe řešeny na vnitrostátní úrovni, což je rovněž zmiňováno velkým podílem ve Finsku (45 %), Česku (43 %) a Řecku (41 %).

Respondenti v Řecku (40 %), na Kypru (36 %), v Česku a v Rumunsku (oboje 35 %) s největší pravděpodobností říkají, že národní vláda má na rozhodnutí přijatá na úrovni EU velmi malý vliv.

Názor, že hospodářství jejich země by mohlo být lepší mimo EU, je dán poměrně velkým podílem ve Švédsku (32 %), zatímco dotázaní v Rakousku (29 %) s největší pravděpodobností říkají, že členství v EU podkopává kontrolu vnějších hranic jejich země.

(Státní příslušnost) lidé mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU EU snižuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY) Otázky, které jsou důležité pro lidi (NATIONALITY), se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni. Vláda naší země má velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU. QA11ab Stále bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (Naše země) nemá prospěch z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – Nejzmiňovanější odpověď podle zemí)

Na úrovni jednotlivých zemí došlo od listopadu do prosince 2021 k určitým změnám v poměrech uvádějících různé důvody, proč členství v EU není pro jejich zemi přínosem.

Podíl, který uvádí,že občané mají jen velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU, se zvýšil ve 13 členských státech, zejména na Kypru (46 %, +11 procentních bodů) a ve Španělsku (31 %, +10 p.b.). Snížila se v sedmi zemích, přičemž největší pokles byl zaznamenán v Lotyšsku (45 %, -22 p.b.) a na Maltě (26 %, -9 procentních bodů).

Podíl, který říká, že důležité otázky jsou nejlépe řešeny na vnitrostátní úrovni, se zvýšil v 15 zemích. Největší nárůst byl zaznamenán v Chorvatsku (37 %, +10 p.b.), Česku (43 %, +9 procentních bodů) a Maďarsku (37 %, +8 p.b.). Největší pokles lze pozorovat ve Slovinsku (21 %, -7 p.b.).

Respondenti s větší pravděpodobností říkají, že vnitrostátní vláda má velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU v Bulharsku (33 %, +8 procentních bodů), Španělsku (28 %, +8 procentních bodů) a Maďarsku (32 %, +7 procentních bodů), zatímco podíl se výrazně snížil v Lotyšsku (28 %, -19 p.b.).

V jednotlivých položkách dochází k dalším velkým změnám. Respondenti s větší pravděpodobností říkají, že členství v EU ohrožuje jejich zemi, pokud jde o zachování míru a bezpečnosti v Lucembursku (16 %, +11 p.b.) a Portugalsku (19 %, +10 p.b.). Na Maltě se zvyšuje podíl, který říká, že hospodářství jejich země by mohlo být lepší mimo EU (21 %, +10 p.b.). V neposlední řadě došlo v Lotyšsku ke snížení podílu, který říká, že členství v EU činí jejich zemi zranitelnější vůči negativním dopadům globalizace (11 %, -11 p.b.).

V sociodemografické analýze jsou zjištění v různých skupinách velmi konzistentní.

Existují určité rozdíly v úrovni vzdělání: je pravděpodobnější, že vysoce vzdělanější respondenti řeknou, že občané členských států mají na rozhodnutí na úrovni EU velmi malý vliv (36 % těch, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let a více, oproti 30 % těch, kteří odešli do 15 let) a že otázky, které jsou pro jejich zemi důležité, se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni (34 % vs. 26 %). Kromě toho lidé, kteří mají potíže s placením účtů po většinu času, s větší pravděpodobností řeknou, že EU snižuje životní úroveň lidí (27 % oproti 15 % těch, kteří nikdy nebo zřídka mají potíže).

Q11ab Stále bez ohledu na to, zda si myslíte, že (Naše země) těžila z členství v EU, nebo ne, což z následujících důvodů jsou hlavní důvody, proč si lidé myslí, že (Naše země) nemá prospěch z členství v EU? Za prvé? A pak? (Max. 3 odpovědi) (% – EU)

Členství v EU ohrožuje (Naše země) více, pokud jde o zachování míru a bezpečnosti v naší zemi.	Ekonomika (naše země) by se mohla zlepšit, pokud by byla mimo EU	Otázky, které jsou důležité pro lidi (NATIONALITY), se nejlépe řeší na vnitrostátní úrovni.	Členství v EU podkopává kontrolu vnějších hranic (Naše země)	(Státní příslušnost) lidé mají velmi malý vliv na rozhodnutí přijatá na úrovni EU	Vláda (naše země) má na rozhodnutí přijatá na úrovni EU jen velmi malý vliv.	EU snižuje životní úroveň obyvatel (NATIONALITY)	To nevím.
EU27	11	20	30	20	34	25	17	11
Vzdělávání (konec)
15—	10	20	26	20	30	25	16	14
16–19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Stále studuje	12	20	29	20	32	23	13	13
Potíže s placením účtů
Většinu času	12	23	29	17	31	26	27	9
Čas od času	13	20	28	21	33	26	18	10
Téměř nikdy/nikdy	10	19	32	20	35	25	15	11

V. ZAHŘÍVÁNÍ: ZÁJEM OBČANŮ O EU A PŘÍŠTÍ VOLBY DO EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Jehozávěrečná kapitola zprávy se zabývá zájmem občanů a jejich účastí na evropských demokratických procesech. Začíná posouzením názorů občanů na demokracii v EU a jejich názorů na to, zda jejich hlas počítá. Občané celkově zůstávají pozitivní vůči způsobu, jakým v EU funguje demokracie, i když panuje nejistota ohledně toho, zda se „v EU a v mé zemi počítá můj hlas“. Kapitola se pak zaměřuje na zájem občanů o evropskou politiku a na to, do jaké míry získávají informace o politice v EU a sledují ji.

Pozornost se poté přesouvá na volby do Evropského parlamentu v roce 2024 a zkoumá jejich znalosti, zájem a pravděpodobnost hlasování. Je povzbudivé, že již více než polovina občanů EU tvrdí, že má zájem o příští volby do Evropského parlamentu, a dvě třetiny říkají, že budou hlasovat.

5.1 Zájem o záležitosti EU

Jak je vidět v předchozí kapitole, demokracie je považována za nejdůležitější hodnotu, kterou má Evropský parlament bránit. V této souvislosti je uklidňující, že absolutní většina občanů je i nadále spokojena s demokracií v EU a ve své vlastní zemi, ačkoli celková spokojenost s fungováním demokracie v EU a na vnitrostátní úrovni se od dubna do května 2022 snížila. Téměř šest z deseti občanů (54 %) uvádí, že jsou spokojeni se způsobem fungování demokracie v EU (-5 procentních bodů), zatímco 40 % (+4 procentních bodů) není spokojeno. Pokud jde o vnitrostátní úroveň, téměř šest z deseti respondentů (56 %, -4 procentní body) je spokojeno se způsobem fungování demokracie na vnitrostátní úrovni, zatímco více než čtyři z deseti (42 %, +4 procentní body) říkají, že nejsou spokojeni.

Celkem „Satisfied“ – Naše země Celkem „Satisfied“ – EU Total „Not Satisfied“ – Naše země Total „Nespokojený“ – EU Nevím – naše země Nevím – EU SD18ab Jsi celkově velmi spokojen, docela spokojený, ne příliš spokojený nebo vůbec nespokojený s tím, jak funguje demokracie (Naše země)? A jak funguje demokracie v EU? (% – EU)

Jak bylo patrné u jiných otázek, negativní posun od dubna do května 2022 zvrátil nárůst zaznamenaný v předchozích šesti měsících, takže ratingy jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni jsou nyní podobné jako před rokem, kdy bylo 53 % občanů spokojeno s demokracií v EU a téměř šest z deseti (57 %) bylo s demokracií v jejich zemi spokojeno.

Ve všech zemích kromě čtyřje většina respondentů spokojena s tím, jak funguje demokracie v EU, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Irsku, Dánsku (oba 78 %), Lucembursku (76 %), na Maltě (72 %) a v Portugalsku (70 %). Ve třech členských státech je nespokojenost většinovým názorem: Řecko (61 % nespokojených), Slovensko a Kypr (obě 52 %). Ve Francii jsou stejné poměry, které jsou spokojené a nespokojené (oba 45 %). Malta má velmi vysoký podíl, který je „velmi spokojen“ (38 %), zatímco Řecko je jedinou zemí, kde alespoň jeden z pěti není „neuspokojen“ (26 %).

Jak bylo patrné u jiných otázek, negativní posun od dubna do května 2022 zvrátil nárůst zaznamenaný v předchozích šesti měsících, takže ratingy jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni jsou nyní podobné jako před rokem, kdy bylo 53 % občanů spokojeno s demokracií v EU a téměř šest z deseti (57 %) bylo s demokracií v jejich zemi spokojeno.

Ve všech zemích kromě čtyř je většina respondentů spokojena se způsobem fungování demokracie v EU, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Irsku, Dánsku (oba 78 %), Lucembursku (76 %), na Maltě (72 %) a v Portugalsku (70 %). Ve třech členských státech je nespokojenost většinovým názorem: Řecko (61 % nespokojených), Slovensko a Kypr (obě 52 %). Ve Francii jsou stejné poměry, které jsou spokojené a nespokojené (oba 45 %). Malta má velmi vysoký podíl, který je „velmi spokojen“ (38 %), zatímco Řecko je jedinou zemí, kde alespoň jeden z pěti není „neuspokojen“ (26 %).

Celkem „Uspokojený“ Celkem „Neuspokojeno“ To nevím. SD18b A jak funguje demokracie v EU? (%)

Spokojenost s fungováním demokracie na vnitrostátní úrovni se v celé EU značně liší. Spokojenost je většinovým názorem v 17 zemích, přičemž nejvyšší míra spokojenosti byla zaznamenána v Dánsku (89 %), Lucembursku (85 %), Irsku (84 %), Finsku (83 %) a Švédsku (82 %). Ve zbývajících deseti zemích je většina nespokojená s nejvyšší mírou nespokojenosti na Slovensku (68 %), v Řecku (65 %), v Bulharsku (63 %), v Chorvatsku (60 %) a na Kypru (59 %). V Bulharsku (27 %), Řecku (26 %) a na Slovensku (20 %) není alespoň jeden z pěti spokojený.

Spokojenost s tím, jak funguje demokracie na národní úrovni, je nejvyšší v severních regionech Evropy a ve východních a jižních oblastech bývá nižší.

Mapa Legenda SD18a Jsi celkově velmi spokojená, dost spokojená, ne příliš spokojená nebo vůbec nespokojená s tím, jak funguje demokracie (Naše země)? (% – celkem’Uspokojený’)

Sociálně-demografická analýza ukazuje stejný vzorec spokojenosti s demokracií jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU, přičemž 15–24 let věku, ti, kteří zůstali ve vzdělávání nejdéle, studenti a manažeři a ti, kteří mají menší finanční potíže, jsou nejvíce spokojeni. Například 60 % osob s nejmenšími finančními obtížemi je spokojeno se způsobem, jakým funguje demokracie v EU, ve srovnání s 32 %, kteří se potýkají s největšími obtížemi.

Stejný vzorec lze vidět u těch, kteří mají pozitivní obraz o EU nebo Evropském parlamentu, a to jak na úrovni země, tak na úrovni EU. Například 82 % respondentů s pozitivním obrazem Evropského parlamentu uvádí, že jsou spokojeni s fungováním demokracie v EU, ve srovnání s 18 % s negativním obrazem.

Kromě toho ti, kteří jsou spokojeni se způsobem, jakým demokracie funguje na jedné úrovni, jsou s větší pravděpodobností spokojeni s tím, jak funguje na druhé úrovni. Například 84 % lidí, kteří jsou spokojeni se způsobem, jakým ve své zemi funguje demokracie, je rovněž spokojeno na úrovni EU, zatímco 77 % těch, kteří nejsou spokojeni na úrovni země, je nespokojeno i na úrovni EU.

SD18 Jste celkově velmi spokojeni, docela spokojeni, nejste příliš spokojeni nebo vůbec nejste spokojeni s tím, jak demokracie funguje v...? (%-EU)

Naše země	Evropská unie
Celkem „Uspokojený“	Celkem „Neuspokojeno“	Celkem „Uspokojený“	Celkem „Neuspokojeno“
EU 27	56	42	54	40
Pohlaví
Mužský	58	41	55	41
Žena	54	43	52	41
Věk
15–24	62	33	62	28
25–39	56	43	56	40
40–54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Vzdělávání (konec)
15—	49	48	43	48
16–19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Stále studuje	63	32	65	27
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	54	44	53	43
Manažeři	67	32	66	32
Ostatní bílé obojky	57	42	59	37
Manuální pracovníci	50	48	49	47
Osoby v domě	48	48	42	47
Nezaměstnaní	45	54	46	48
Důchodce	57	41	50	42
Studenti	63	32	65	27
Potíže s placením účtů
Většinu času	32	66	32	61
Čas od času	51	47	49	45
Téměř nikdy/nikdy	62	36	60	35
Spokojenost s demokracií v EU
Spokojené	84	16	100
Není spokojená	22	77	100
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	74	25	82	16
Neutrální	53	44	48	44
Negativní	28	71	18	78

Podíl občanů, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas v EU se od dubna do května 2022 snížil (47 %, -6 procentních bodů). To znamená, že dohoda již není většinovým stanoviskem, přičemž výsledky se vracejí na úroveň pozorovanou v letech 2020 a 2021 po pozitivním posunu (+10 procentních bodů) mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022. Podíl, který nesouhlasí, se od dubna do května 2022 zvýšil a nyní činí 49 % (+6 procentních bodů).

Celkem „Agree“ Celkem „odsouhlasit“ To nevím. D72.1 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v EU (% – EU)

Ve 12 členských státech se většina respondentů shoduje s jejich hlasem v EU, přičemž nejvyšší úrovně byly zaznamenány ve Švédsku (80 %), Dánsku (78 %), na Maltě (71 %) a v Nizozemsku (68 %). Ve zbývajících 15 zemích většina nesouhlasí, přičemž nejvyšší míra nesouhlasu byla zaznamenána v Estonsku (79 %), na Kypru (74 %) a v Řecku (73 %).

Podíl, který souhlasí s tím, že se jejich hlas v EU počítá, se zvýšil pouze ve třech členských státech: Švédsko (80 %, +6 procentních bodů), Nizozemsko (68 %, +6 procentních bodů) a Malta (71 %, +3 procentní body). Dohoda se snížila v 16 členských státech s poklesem nejméně o 10 procentních bodů ve Španělsku (38 %, -11 procentních bodů), Francii (41 %, -11 procentních bodů) a na Kypru (23 %, -10 procentních bodů). Dohoda zůstala v ostatních osmi zemích stabilní.

Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 D72.1 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v EU (% – Celkem „Agree“)

Vzhledem k poklesu na úrovni EU se podíl, který souhlasí s tím, že jejich hlas v jejich zemi počítá, klesl o pět procentních bodů na 60 %. Podíl, který nesouhlasí, se zvýšil o čtyři body na 37 %. Tyto změny zvrátit pozitivní posun mezi listopadem a prosincem 2021 a dubnem a květnem 2022, takže výsledky jsou nyní totožné s výsledky zaznamenanými před rokem.

Celkem „Agree“ Celkem „odsouhlasit“ To nevím. D72.2 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v (Naše země) (% – EU)

V 18 členských státech se většina shoduje s jejich hlasem ve své zemi, přičemž tento názor zastává nejméně osm z deseti ve Švédsku (97 %), Dánsku (93 %), Finsku (85 %), Nizozemsku (84 %) a Maltě (81 %). Ve zbývajících devíti zemích si většina nemyslí, že se jejich hlas počítá, s nejvyššími úrovněmi v Řecku (68 %), Litvě (66 %) a na Kypru (63 %).

Ve srovnání s dubnem a květnem 2022 je nyní méně pravděpodobné, že se respondenti v 16 zemích dohodnou na počtu hlasů ve své zemi, přičemž největší pokles byl zaznamenán v Litvě (29 %, -11 procentních bodů), Rumunsku (41 %, -10 procentních bodů), Francii (61 %, -9 procentních bodů) a Portugalsku (56 %, -9 procentních bodů). Dohoda se zvýšila ve čtyřech členských státech: Bulharsko (55 %, +3 p.b.), Lotyšsko (46 %, +3 procentní body), Finsko (85 %, +3 procentní body) a Švédsko (97 %, +3 p.b.). Dohoda zůstala v ostatních sedmi zemích stabilní.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 D72.2 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v (Naše země) (% – EU) Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že nejvíce se liší vzděláním a finanční situací. Čím déle respondent zůstává ve vzdělávání, tím je pravděpodobnější, že se shodne na tom, že jejich hlas se v EU počítá, přičemž mezi těmi, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let nebo starší, se dohoda pohybuje od 55 % do 35 % u osob, které dokončily vzdělání ve věku 15 let nebo mladší.

Analýza ukazuje, že mezi socioprofesními skupinami se manažeři s největší pravděpodobností shodnou na tom, že jejich hlas je v EU (59 %), zejména ve srovnání s domácími osobami (34 %) a nezaměstnanými respondenty (36 %).

Čím méně finančních potíží se respondenti potýkají, tím větší je pravděpodobnost, že se jejich hlas v EU počítá. Z těch, kteří mají zřídka nebo nikdy potíže, 53 % souhlasí, zatímco tento podíl je mnohem nižší (27 %) mezi těmi, kteří mají většinu času potíže.

Respondenti, kteří se řídí politikou EU, s větší pravděpodobností souhlasí s tím, že jejich hlas je v EU vysoký (57 % oproti 35 % těch, kteří politiku EU nesledují).

D72.1 To Jaký rozsah souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v EU (% – EU)

Celkem „Agree“	Celkem „odsouhlasit“
EU27	47	49
Vzdělávání (konec)
15—	35	60
16–19	45	51
20+	55	42
Stále studuje	50	43
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	46	51
Manažeři	59	38
Ostatní bílé obojky	51	46
Manuální pracovníci	44	S2
Osoby v domě	34	62
Nezaměstnaní	36	58
Důchodce	46	49
Studenti	50	43
Potíže s placením účtů
Většinu času	27	68
Čas od času	42	54
Téměř nikdy/nikdy	53	43
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	57	41
Nenásledovat	35	59

V sociodemografické analýze respondenti, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let nebo starší, s větší pravděpodobností souhlasí s tím, že jejich hlas se počítá v jejich vlastní zemi (68 %), ve srovnání s těmi, kteří dokončili vzdělání ve věku 15 let nebo mladším (47 %). Mezi sociálně-profesionálními skupinami je nejpravděpodobnější, že se dohodnou manažeři (75 %), zatímco osoby v domácnosti a nezaměstnaní respondenti s největší pravděpodobností souhlasí (oba 46 %).

Čím méně finančních potíží respondent zažívá, tím větší je pravděpodobnost, že se jejich hlas v jejich zemi počítá. Mezi těmi, kteří mají zřídka nebo nikdy potíže, souhlasí 68 %, zatímco dohoda je 36 % mezi těmi, kteří mají většinu času potíže.

Respondenti, kteří se řídí politikou EU, s větší pravděpodobností souhlasí s tím, že jejich hlas je v jejich zemi vysoký (69 % oproti 49 % těch, kteří politiku EU nesledují).

Tyto dvě otázky se značně překrývají. Respondenti, kteří souhlasí s tím, že jejich hlas v EU se většinou shoduje (v 93 % případů), že jejich hlas se počítá i v jejich vlastní zemi.

D72.2 Do jaké míry souhlasíte nebo nesouhlasíte s každým z následujících prohlášení? Můj hlas se počítá v (Naše země) (% – EU)

Celkem „Agree“	Celkem „odsouhlasit“
EU27	60	37
Vzdělávání (konec)
15—	47	50
16–19	59	39
20+	68	30
Stále studuje	59	35
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	57	41
Manažeři	75	23
Ostatní bílé obojky	62	37
Manuální pracovníci	55	42
Osoby v domě	46	52
Nezaměstnaní	46	49
Důchodce	63	34
Studenti	59	35
Potíže s placením účtů
Většinu času	36	61
Čas od času	52	45
Téměř nikdy/nikdy	68	30
Můj hlas se v EU počítá
Celkem souhlasím	93	7
Totální nesouhlas	30	69
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	69	30
Nenásledovat	49	47

Zapojení do politiky EU v posledních šesti měsících pokleslo, přičemž 56 % občanů (-10 procentních bodů od dubna do května 2022) uvedlo, že sledují to, co se děje v politice EU. Přibližně jeden ze šesti (16 %, -5 pp) říká, že sleduje to, co se děje většinu času, a 40 % (-5 pp) čas od času. Přibližně jeden ze čtyř (27 %, +5 procentních bodů) uvádí, že zřídka sleduje to, co se děje v politice EU, a 17 % (+5 procentních bodů) nikdy nebo téměř nikdy. I když tato zjištění představují pokles od dubna do května 2022, následuje nárůst mezi listopadem 2021 a dubnem a květnem 2022, takže výsledky jsou nyní podobné jako před rokem.

V 19 členských státech se většina respondentů řídí politikou EU, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Lucembursku (76 %), Nizozemsku (69 %), Německu (68 %), Švédsku a Finsku (oboje 64 %). V Litvě jsou stejné poměry „následující“ a „nenásledují“ politiku EU (oba 50 %), zatímco v sedmi zemích se politika EU řídí pouze menšinou občanů. Nejnižší podíl, který následuje po politice EU, je patrný v Bulharsku, Slovinsku (oboje 40 %), na Slovensku (44 %) a v Estonsku (45 %).

Více než čtvrtina respondentů na Maltě (35 %), Lucembursku (27 %) a Německu (26 %) sleduje politiku EU „většinou“ ve srovnání s 6 % v Bulharsku a 7 % ve Slovinsku, Litvě a Rumunsku.

V 21 členských státech EU je nyní méně pravděpodobné, že respondenti budou politiku EU sledovat po většinu času než před půl rokem, a v sedmi zemích je tento pokles vyšší než 10 procentních bodů: Polsko (52 %, -20 p.b.), Bulharsko (40 %, -18 procentních bodů), Německo (68 %, -16 p.b.), Estonsko (45 %, -15 p.b.), Španělsko (48 %, -14 p.b.), Litva (50 %, -12 p.b.) a Slovinsko (40 %, -12 p.b.). Došlo k malému nárůstu v Lucembursku (76 %, +3 procentních bodů) a Rumunsku (53 %, +3 p.b.). Výsledky zůstaly v ostatních čtyřech členských státech stabilní.

(Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) Zřídka 27 (+5) Nikdy nebo téměř nikdy 17 (+5) To nevím. 0 (=) Většinu času 16 (-5) Čas od času 40 (-5) QA2 Někteří lidé sledují to, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby, nebo ne. Jiní nemají takový zájem. Řekl byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie? (% – EU-27) Sociodemografická analýza se zaměřuje na ty, kteří politiku EU většinou nebo čas od času sledují. Ukazuje se, že u mužů je větší pravděpodobnost, že budou následovat politiku EU než ženy (61 % oproti 52 %). Ukazuje také, že lidé s větší pravděpodobností budou následovat politiku EU, jak stárnou, přičemž podíl vzrostl ze 42 % ve věku 15–24 let na 61 % mezi osobami ve věku 55 let a více.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA2 Někteří lidé sledují to, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby, nebo ne. Jiní nemají takový zájem. Řekl byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie? (% – celkem „následující“)

Čím déle respondent zůstává ve vzdělávání, tím větší je pravděpodobnost, že budou následovat politiku EU. Tento podíl je 68 % mezi těmi, kteří zůstali ve vzdělávání až do věku 20 let, ve srovnání s 45 % u těch, kteří skončili ve věku 15 let nebo mladší. Existují také velké rozdíly mezi sociálně-profesionálními skupinami, přičemž podíl, který následuje po politice EU, se pohybuje od 70 % mezi manažery až po 38 % mezi domácími osobami.

Ti, kteří se potýkají s málo finančními potížemi (61 %), mají mnohem větší pravděpodobnost, že budou následovat politiku EU než ti, kteří se potýkají s obtížemi po většinu času (44 %).

Respondenti s pozitivním obrazem EU nebo Evropského parlamentu s větší pravděpodobností sledují to, co se děje v politice EU (68 % a 74 %). Existuje však malý nebo žádný rozdíl v poměru, který následuje po politice EU, při porovnávání těch, jejichž image EU nebo Evropského parlamentu je neutrální (v každém případě 47 %) a těch, jejichž obraz je negativní (46 % s negativním obrazem EU a 49 % těch, kteří mají negativní obraz Evropského parlamentu).

QA2 Někteří lidé sledují to, co se děje v politice Evropské unie, ať už se konají volby, nebo ne. Jiní nemají takový zájem. Řekl byste, že sledujete, co se děje v politice Evropské unie? (% – EU)

Celkem „následující“	Celkem „Není následování“
EU 27	56	44
Pohlaví
Mužský	61	39
Žena	52	48
Věk
15–24	42	58
25–39	54	46
40–54	58	42
55+	61	39
Vzdělávání (konec)
15—	45	55
16–19	54	46
20+	68	32
Stále studuje	48	52
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	66	34
Manažeři	70	30
Ostatní bílé obojky	60	40
Manuální pracovníci	49	51
Osoby v domě	38	62
Nezaměstnaní	44	55
Důchodce	61	39
Studenti	48	52
Potíže s placením účtů
Většinu času	44	56
Čas od času	53	47
Téměř nikdy/nikdy	61	39
Obrázek EU
Celkem „pozitivní“	68	32
Neutrální	47	53
Celkem „negativní“	46	54
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	74	26
Neutrální	47	53
Negativní	49	51

Dvě třetiny občanů diskutují o evropské politice alespoň příležitostně s přáteli nebo příbuznými. O něco více než polovina říká, že příležitostně diskutují o evropských politických záležitostech s přáteli a příbuznými (52 %, -1 p.b. od dubna do května 2022), zatímco 15 % (–3 p.b.) říká, že často diskutují o evropských politických záležitostech. Přibližně třetina (33 %, +4 p.b.) o takových věcech nikdy nediskutuje.

Dlouhodobější trend ukazuje, že podíl, který často diskutuje o evropských politických záležitostech s přáteli nebo příbuznými, zůstává na relativně vysoké úrovni. Podíl, který tyto záležitosti příležitostně projednává, zůstává od roku 2020 relativně stabilní.

(Říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022) Nikdy 33 (+4) To nevím. 0 (=) Často 15 (-3) Příležitostně 52 (-1) D71.2 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, řekl byste, že často, příležitostně nebo nikdy diskutujete o...? Evropské politické záležitosti (% – EU-27) Ve 25 zemích respondenti nejčastěji uvádějí, že příležitostně diskutují o evropských politických záležitostech, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Maďarsku (69 %), na Slovensku (65 %) a v Německu (62 %). Ve Španělsku (56 %) a Francii (54 %) respondenti nejčastěji tvrdí, že nikdy nediskutují o evropských politických záležitostech.

V sedmi zemích nejméně jeden z pěti uvádí, že často diskutuje o evropských politických záležitostech s přáteli a příbuznými, s nejvyšším podílem na Maltě (30 %), Nizozemsku (27 %) a Řecku (25 %). Naproti tomu 7 % ve Slovinsku a 9 % v Portugalsku tvrdí totéž.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 D71.2 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, řekl byste, že často, příležitostně nebo nikdy diskutujete o...? Evropské politické záležitosti (% – Často)

Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že ti, kteří zůstali ve vzdělávání až do věku 20 let a více (21 %) dotázaní samostatně výdělečně činní (23 %) a manažeři (22 %) nejčastěji hovoří o evropských politických záležitostech s přáteli a příbuznými. Ti, kteří nikdy nemluví o evropských politických záležitostech, jsou s největší pravděpodobností ve věku 15–24 let (44 %), ti, kteří dokončili vzdělání ve věku 15 let a mladší (48 %), osoby v domácnosti (50 %), nezaměstnaní (48 %) a ti, kteří se potýkají s největšími finančními potížemi (44 %).

D71.2 Když se setkáte s přáteli nebo příbuznými, řekl byste, že často, příležitostně nebo nikdy diskutujete o...? Evropské politické záležitosti (% – EU-27)

Často	Příležitostně	Nikdy
EU27	15	52	33
Věk
15–24	12	44	44
25–39	16	53	31
40–54	15	54	30
55+	15	52	32
Vzdělávání (konec)
15—	9	43	48
16–19	13	55	32
20+	21	54	25
Stále studuje	14	46	40
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	23	54	23
Manažeři	22	58	20
Ostatní bílé obojky	15	60	25
Manuální pracovníci	12	52	35
Osoby v domě	8	41	50
Nezaměstnaní	11	40	48
Důchodce	14	50	35
Studenti	14	46	40
Potíže s placením účtů
Většinu času	14	42	44
Čas od času	13	54	33
Téměř nikdy/nikdy	16	53	31

Než se podíváme na výsledky tohoto pododdílu, je třeba poznamenat, že další nedávné průzkumy ukázaly, že Evropský parlament a další evropské orgány si velmi dobře uvědomují. Například ve standardním průzkumu Eurobarometru přibližně devět z deseti občanů uvedlo, že slyšeli o Evropském parlamentu, což je v průběhu času konzistentní27 Standardní průzkum Eurobarometr 97, léto 2022 .

V tomto průzkumu více než šest z deseti občanů EU (64 %, +1 procentní bod od listopadu do prosince 2021) uvedlo, že nedávno četli, viděli nebo slyšeli něco o Evropském parlamentu, a to buď z internetu, televize nebo rozhlasu.

(Říjen/listopad 2022 – listopad 2021) Ne 36 (-1) To nevím. 0 (=) Ano, ano. 64 (+1) QA1 Nedávno jste četli v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (% – EU-27) V celé EU existují určité rozdíly: v osmi členských státech nejméně tři čtvrtiny respondentů uvedly, že četly, viděly nebo slyšely něco o Evropském parlamentu, vedeném Lucemburskem (80 %), Estonskem, Finskem, Slovenskem a Litvou (všech 79 %). To však platí pro méně než polovinu respondentů ve Francii (37 %) a Dánsku (49 %).

Ačkoli od listopadu do prosince 2021 došlo na celkové úrovni EU k malým změnám, na úrovni jednotlivých zemí došlo k určitým podstatným změnám. Velký nárůst lze pozorovat v Maďarsku (77 %, +16 p.b.), Lucembursku (80 %, +15 p.b.), na Kypru (65 %, +14 p.b.) a v Bulharsku (53 %, +10 p.b.). Došlo také k výraznému poklesu na Maltě (67 %, -10 procentních bodů) a v Polsku (62 %, -10 procentních bodů). Celkově 12 zemí vykazuje nárůst od listopadu do prosince 2021, zatímco pět zemí zaznamenalo pokles.

Listopad/prosinec 2021 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – listopad/prosinec 2021 QA1 Nedávno jste četli v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (% – ano)

Ze sociodemografických zjištění vyplývá, že muži jsou pravděpodobnější než ženy, že nedávno četli, viděli nebo slyšeli něco o Evropském parlamentu (68 % ve srovnání s 59 %), zatímco podíl se zvyšuje s věkem, z 49 % ve věku 15–24 let na 67 % u osob ve věku 40–54 let a 55+. Více vysoce vzdělaných lidí je pravděpodobnější, že říkají, že četli, viděli nebo slyšeli něco nedávno (71 % těch, kteří dokončili své vzdělání ve věku 20 nebo více let). Tento podíl je také vyšší u těch, kteří zřídka nebo nikdy nemají potíže s placením účtů (67 %), jakož i mezi manažery (73 %) a osobami samostatně výdělečně činnými (71 %).

U respondentů, kteří mají pozitivní obraz Evropského parlamentu (78 %), je pravděpodobnější, že něco četli, viděli nebo slyšeli v poslední době, než ti, kteří mají negativní obraz (59 %) nebo neutrální obraz (56 %). To naznačuje, že existuje vztah mezi obrazem, který lidé mají, a množstvím, které čtou, vidí nebo slyší o Evropském parlamentu, i když není jasné, jak tyto dva faktory interagují – tj. zda získávání informací vede k silnějšímu nebo pozitivnějšímu obrazu, nebo zda lidé, kteří mají silnější obraz, budou pravděpodobněji vyhledávat informace.

QA1 Nedávno jste četli v tisku, viděli jste na internetu nebo v televizi nebo jste slyšeli v rádiu něco o Evropském parlamentu? (% – EU)

Ano, ano.	Ne
EU 27	64	36
Pohlaví
Mužský	68	32
Žena	59	41
Věk
15–24	49	51
25–39	61	39
40–54	67	33
55+	67	33
Vzdělávání (konec)
15—	58	42
16–19	63	37
20+	71	29
Stále studuje	52	48
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	71	29
Manažeři	73	27
Ostatní bílé obojky	66	34
Manuální pracovníci	60	40
Osoby v domě	53	47
Nezaměstnaní	52	48
Důchodce	67	33
Studenti	52	48
Potíže s placením účtů
Většinu času	54	46
Čas od času	60	40
Téměř nikdy/nikdy	67	33
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	78	22
Neutrální	56	44
Negativní	59	41

5.2. Evropské volby

Význam hlasování ve volbách do Evropského parlamentu se od dubna do května 2022 snížil, přičemž na hlasování nyní klade velký význam méně než polovina občanů (46 %) (-13 procentních bodů). Přibližně čtyři z deseti (39 %, +8 procentních bodů) říkají, že hlasování v těchto volbách je středně důležité, zatímco 14 % (+5 procentních bodů) uvádí, že je pro ně málo důležité.

Analýza dlouhodobějších trendů ukazuje, že současné údaje jsou v souladu s výsledky před posledními volbami do Evropského parlamentu. V rovnocenném časovém rámci (kolem 18 měsíců před volbami) přikládalo 42 % hlasů v září až říjnu 2017 velký význam, přičemž v dubnu 2018 (rok před posledními volbami) vzrostlo na 49 %. To naznačuje, že současný výsledek (46 % s vysokým významem) je v souladu s předchozími výsledky a že hodnota za duben až květen 2022 (59 %) byla obvykle vysoká.

Říjen/listopad 2022 Duben/květen 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Celkový „vysoký význam“ (8–10) Celkový „střední význam“ (4–7) Celkový „nízký význam“ (1–3) To nevím. QA22a Prosím, řekněte, jak je pro vás osobně důležité hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, když 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (% – EU-27) V 15 členských státech má většina respondentů velký osobní význam pro hlasování v evropských volbách, přičemž nejvyšší podíl byl zaznamenán v Dánsku (71 %), Švédsku (68 %), Irsku a Nizozemsku (obě 63 %). V ostatních 12 členských státech je většinový názor, že hlasování v evropských volbách je středně důležité. Respondenti to s největší pravděpodobností řeknou na Slovensku (51 %), Rumunsku (49 %), Itálii a Chorvatsku (obě 47 %).

Celkový „vysoký význam“ (8–10) Celkový „střední význam“ (4–7) Celkový „nízký význam“ (1–3) To nevím. QA22a Prosím, řekněte, jak je pro vás osobně důležité hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, když 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (%) V devíti zemích má nejméně jeden z pěti respondentů nízký význam pro hlasování v evropských volbách, přičemž největší podíl byl zaznamenán v Česku (31 %), Estonsku (29 %) a na Kypru (25 %).

Podíl respondentů v celé EU, kteří říkají, že hlasování ve volbách do Evropského parlamentu je pro ně osobně důležitý, se od dubna do května 2021 snížil o 13 procentních bodů. Klesla také ve všech zemích s výjimkou Rakouska, Švédska a Nizozemska, kde zůstala stabilní. Ve skutečnosti byl pokles v 17 zemích nejméně deset procentních bodů, přičemž největší pokles byl zaznamenán ve Slovinsku (36 %, -27 procentních bodů), na Maltě (43 %, -25 procentních bodů) a ve Francii (40 %, -61 procentních bodů).

V důsledku těchto změn se v 11 zemích stal dominantním názorem střední (spíše než vysoký) význam.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA22a Prosím, řekněte, jak je pro vás osobně důležité hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, když 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (% – celkový „vysoký význam“)

Dvě třetiny (67 %) respondentů uvedly, že je pro ně velmi důležité volit ve vnitrostátních volbách (od dubna do května 2022 5 procentních bodů). Čtvrtina (25 %, +3 p.b.) uvádí, že to je pro ně středně důležité, zatímco 7 % (+2 p.b.) uvádí, že je to málo důležité.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Celkový „vysoký význam“ (8–10) Celkový „střední význam“ (4–7) Celkový „nízký význam“ (1–3) To nevím. QA22b A jak je pro vás důležité nebo ne, abyste hlasovali v národních volbách v naší zemi? (% – EU-27)

Většina respondentů v každé zemi uvádí, že hlasování ve vnitrostátních volbách je pro ně velmi důležité, ačkoli poměry se liší od 95 % ve Švédsku, 91 % v Dánsku a 87 % v Nizozemsku po 49 % v Belgii a 50 % v Bulharsku a Rumunsku. Existuje devět zemí, kde nejméně jeden z deseti uvádí, že hlasování v těchto volbách je pro ně málo důležité, a to v čele s Kyprem, Belgií (obě 13 %), Bulharskem, Estonskem a Francií (všech 12 %).

V každé zemi mají respondenti větší pravděpodobnost, že budou mít velký význam pro hlasování ve vnitrostátních volbách než ve volbách do EU, ale rozdíly se značně liší. Nejnižší rozdíly jsou zaznamenány v Rumunsku (vnitrostátní 50 %, EU 41 %), Belgii (vnitrostátní 49 %, EU 38 %), Maďarsku (vnitrostátní 65 %, EU 52 %), Irsku (národní 77 %, EU 63 %) a Lucembursku (vnitrostátní 68 %, EU 54 %). Největší rozdíly jsou zaznamenány v Česku (vnitrostátní 64 %, EU 28 %), na Slovensku (58 %, EU 26 %), v Lotyšsku (70 %, EU 39 %) a ve Finsku (vnitrostátní 81 %, EU 50 %).

Ve srovnání s dubnem a květnem 2022 nyní respondenti kladou větší důraz na hlasování ve vnitrostátních volbách v Lotyšsku (70 %, +8 procentních bodů), v Nizozemsku (87 %, +4 p.b.), v Řecku (74 %, +3 procentní body) a v Rakousku (68 %, +3 procentní body). Podíl se snížil v 17 zemích, zejména na Maltě (64 %, -17 procentních bodů), Bulharsku (50 %, -13 procentních bodů), Slovinsku (66 %, -13 procentních bodů) a Belgii (49 %, -12 p.b.). Výsledky zůstaly stabilní v šesti zemích.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 QA22b A jak je pro vás důležité nebo ne, abyste hlasovali v národních volbách v naší zemi? (% – celkový „vysoký význam“)

Ze sociodemografické analýzy vyplývá, že starší respondenti, ti s nejvyšší úrovní vzdělání, manažeři a ti, kteří mají nejmenší finanční potíže, přikládají s největší pravděpodobností velký význam hlasování ve volbách v EU a ve vnitrostátních volbách, přičemž největší rozdíly se týkají úrovně vzdělání a finanční situace. Například 52 % těch, kteří mají nejmenší finanční potíže, hodnotí hlasování ve volbách do Evropského parlamentu jako velmi důležité, zatímco 30 % osob se potýká s největšími finančními obtížemi.

Pozitivní obraz EU nebo Evropského parlamentu je spojen s velkým významem při hlasování. Například ti, kteří mají pozitivní obraz o EU, s větší pravděpodobností ohodnotí hlasování v obou typech voleb jako velmi důležité pro ně. Kromě toho ti, kteří souhlasí se svým hlasem v EU, mají větší pravděpodobnost, že budou mít velký význam pro hlasování v evropských volbách, než ti, kteří si nemyslí, že jejich hlas se počítá (64 % oproti 30 %).

QA22 Prosím, řekněte, jak je pro vás osobně důležité hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu? Použijte stupnici od 1 do 10, když 1 znamená, že hlasování je něco, co pro vás nemá žádný význam, a 10 znamená, že hlasování je něco, co považujete za zásadní nebo klíčovou povinnost pro vás jako občana. Zbývající čísla naznačují něco mezi těmito dvěma pozicemi. (%)

Evropské volby	Celostátní volby
Celkový „vysoký význam“ (8–10)	Celkový „střední význam“ (4–7)	Celkový „Nízký význam“ (1–3)	Celkový „vysoký význam“ (8–10)	Celkový „střední význam“ (4–7)	Celkový „nízký význam“ (1–3)
EU 27	46	39	14	67	25	7
Pohlaví
Mužský	46	39	15	68	25	7
Žena	46	40	13	67	26	6
Věk
15–24	42	43	13	59	31	8
25–39	45	40	14	66	27	7
40–54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Vzdělávání (konec)
15—	38	43	18	59	29	11
16–19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Stále studuje	47	40	11	64	27	7
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	53	34	13	73	21	6
Manažeři	59	34	7	81	16	2
Ostatní bílé obojky	48	40	11	68	26	5
Manuální pracovníci	39	44	17	58	33	9
Osoby v domě	33	46	19	53	35	11
Nezaměstnaní	32	42	26	52	31	16
Důchodce	49	36	15	72	21	6
Studenti	47	40	11	64	27	7
Potíže s placením účtů
Většinu času	30	42	27	50	33	16
Čas od času	40	45	14	58	34	7
Téměř nikdy/nikdy	52	35	12	74	20	6
Imager Evropské unie
Celkem „pozitivní“	64	31	5	80	16	3
Neutrální	33	50	16	56	35	8
Celkem „negativní“	26	38	35	51	31	18
Můj hlas se v EU počítá
Celkem souhlasím	64	33	3	79	19	1
Totální nesouhlas	30	45	24	56	31	12
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	67	29	4	82	16	1
Neutrální	36	48	15	61	32	6
Negativní	31	37	32	56	29	15

Více než polovina občanů EU (54 %) uvádí, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu, které se budou konat v květnu 2024. To zahrnuje 14 %, kteří říkají, že mají „velmi zájem“ a 40 %, kteří mají „poněkud zájem“. Více než čtyři z deseti (45 %) tvrdí, že se o ně příliš nebo vůbec nezajímá.

Tato zjištění jsou velmi podobná zjištěním zaznamenaným na podzim 2017 (EB88.1), a to ve stejné době před posledními volbami do Evropského parlamentu v roce 2019.

(Říjen/listopad 2022 – září/říjen 2017) Moc mě to nezajímá. 30 (+4) Vůbec mě to nezajímá. 15 (-2) To nevím. 1 (-1) Velmi zájem 14 (-3) Trochu zájem 40 (+2) QA21 Příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu 2024. Jak moc vás to zajímá nebo ne, říkáte, že jste v těchto volbách? (% – EU-27)

Mezi členskými státy existují velké rozdíly v proporcích, které se zajímají o příští volby do Evropského parlamentu. Více než šest z deseti respondentů uvádí, že mají zájem o Maltu (71 %), Irsko, Nizozemsko (obě 66 %), Lucembursko, Švédsko (oboje 64 %) a Německo (61 %). V opačném případě se méně než čtyři z deseti respondentů zajímají o Česko, Slovensko (obě 27 %), Estonsko (37 %) a Francii (39 %).

Ve srovnání se zjištěními na podzim 2017 vzrostl zájem o příští volby do Evropského parlamentu v deseti členských státech, zejména v Řecku (56 %, +14 procentních bodů), Chorvatsku (56 %, +9 procentních bodů) a Portugalsku (49 %, +9 procentních bodů). Úrok klesl v deseti zemích, přičemž největší pokles byl zaznamenán ve Finsku (53 %, -14 procentních bodů), Estonsku (37 %, -13 procentních bodů) a Nizozemsku (66 %, -13 procentních bodů). Výsledky jsou v ostatních sedmi členských státech stabilní.

Září/říjen 2017 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – září/říjen 2017 QA21 Příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu 2024. Jak moc vás to zajímá nebo ne, říkáte, že jste v těchto volbách? (% – celkový „Zájem“)

Sociodemografická analýza ukazuje velké rozdíly mezi úrovní vzdělání a finančními obtížemi. Zájem o příští volby do Evropského parlamentu se pohybuje od 63 % mezi těmi, kteří ukončili vzdělávání ve věku 20 let nebo více, po 43 % mezi těmi, kteří ukončili vzdělávání do 15 let.

Více než polovina (57 %) osob s nejmenšími finančními obtížemi uvádí, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu, ve srovnání s 36 %, kteří se potýkají s největšími finančními obtížemi. Je pravděpodobnější, že manažeři (68 %) mají větší zájem než ti v jiných socioprofesních kategoriích.

Mladší respondenti mají o příští volby do Evropského parlamentu o něco méně zájem než starší respondenti (48 % ve věku 15–24 let oproti 53–55 % ve starších skupinách).

Zájem o příští volby do Evropského parlamentu je vyšší mezi respondenty, jejichž image Evropského parlamentu je pozitivní (79 % oproti 33 % těch, jejichž image je negativní), ti, kteří souhlasí se svým hlasem v EU (72 % vs. 37 %, kteří nesouhlasí) a ti, kteří následují evropskou politiku (70 % oproti 32 %, kteří nesouhlasí). Sedm z deseti (71 %) z těch, kteří hlasovali v posledních evropských volbách, tvrdí, že mají zájem o další volby, ve srovnání s 26 % těch, kteří nehlasovali minule.

QA21 Příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v květnu 2024. Jak moc vás to zajímá nebo ne, říkáte, že jste v těchto volbách? (% – EU)

Celkem „Zájem“	Celkem „Není zájem“
EU27	54	45
Věk
15–24	48	50
25–39	53	46
40–54	54	45
55+	55	44
Vzdělávání (konec)
15—	43	56
16–19	51	48
20+	63	36
Stále studuje	53	45
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	61	39
Manažeři	68	32
Ostatní bílé obojky	57	42
Manuální pracovníci	47	52
Osoby v domě	41	58
Nezaměstnaní	42	57
Důchodce	54	45
Studenti	53	45
Potíže s placením účtů
Většinu času	36	63
Čas od času	51	48
Téměř nikdy/nikdy	57	42
Imager Evropské unie
Celkem „pozitivní“	73	26
Neutrální	41	58
Celkem „negativní“	27	72
Můj hlas se v EU počítá
Celkem souhlasím	72	27
Totální nesouhlas	37	62
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano, ano.	71	28
Ne	26	73
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	79	20
Neutrální	44	55
Negativní	33	67
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	70	30
Nenásledovat	32	66

Respondenti byli dotazováni, kdy si myslí, že příští volby do Evropského parlamentu se budou konat v jejich zemi. Jeden ze čtyř občanů (25 %) odpověděl správně z května 2024, zatímco čtyři z deseti (41 %) odpověděli nesprávnou odpovědí, nejčastěji tím, že uvedli nesprávný měsíc v roce 2024 (13 %) nebo uvedli datum v roce 2023 (11 %). Jeden ze tří respondentů (34 %) uvedl, že to nevěděl.

Letos/později letos/v roce 2022 1 To nevím. 34 Jiné/Další datum 10 Za tři roky/v roce 2025 6 Příští rok/v roce 2023/jakýkoli měsíc v roce 2023 11 V květnu 2024 25 Za dva roky/v roce 2024/jakýkoli měsíc v roce 2024, kromě května 13 (Říjen/listopad 2022) QA20 Podle vašeho názoru, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu v naší zemi? (% – EU-27) Mezi členskými státy existují velké rozdíly v podílu respondentů, kteří jsou schopni správně určit načasování příštích voleb do Evropského parlamentu. Respondenti s největší pravděpodobností znají správnou odpověď na Maltě (51 %), v Maďarsku (42 %), v Lucembursku a Belgii (obě 39 %). Nejnižší podíl, který poskytuje správnou odpověď, je patrný ve Francii (9 %), Portugalsku (12 %), Španělsku (13 %) a Řecku (15 %).

Vysoký podíl respondentů uvádí nesprávnou odpověď ve Švédsku (59 %), Řecku (57 %), Chorvatsku a Nizozemsku (oba 56 %), zatímco respondenti s největší pravděpodobností říkají, že nevědí v Portugalsku (62 %) a ve Francii (57 %).

Celkem „Správná odpověď“ Celkem „Nesprávná odpověď“ To nevím. QA20 Podle vašeho názoru, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu v naší zemi? (%)

V sociodemografické analýze je u mužů o něco více než u žen, že správně identifikují načasování příštích voleb do Evropského parlamentu (27 % oproti 23 %). Respondenti ve věku 25–39 let (29 %) a 40–54 (27 %) mají větší pravděpodobnost, že poskytnou správnou odpověď než respondenti ve věku 15–24 let (21 %) nebo 55+ (22 %).

Ti, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let a starší (29 %), mají větší pravděpodobnost, že budou znát načasování příštích voleb do Evropského parlamentu, než ti, kteří odešli ve věku 16–19 let (25 %) nebo ve věku 15 let nebo dříve (17 %).

U pracovníků s bílým límcem (32 %), manažerů (31 %) a osob samostatně výdělečně činných (30 %) je pravděpodobnější, že poskytnou správnou odpověď, zejména ve srovnání s osobami v domácnosti (13 %).

Znalost načasování příštích voleb do Evropského parlamentu je vyšší mezi respondenty, kteří hlasovali v posledních volbách do Evropského parlamentu (31 % oproti 16 % těch, kteří nevolili), jakož i mezi těmi, kteří hodlají volit v příštích volbách (29 % oproti 12 % těch, kteří nemají v úmyslu volit). Správné znalosti jsou také vyšší u osob s pozitivním obrazem Evropského parlamentu (32 % oproti 22 % osob s neutrálním obrazem a 19 % s negativním obrazem), jakož i u těch, kteří následují evropskou politiku (31 % oproti 16 %, kteří nemají).

QA20 Podle vašeho názoru, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu v naší zemi? (% – EU)

Celkem „Správná odpověď“	Celkem „Nesprávná odpověď“	To nevím.
EU 27	25	41	34
Pohlaví
Mužský	27	42	31
Žena	23	40	37
Věk
15–24	21	38	41
25–39	29	41	30
40–54	27	44	29
55+	22	41	37
Vzdělávání (konec)
15—	17	39	44
16–19	25	42	33
20+	29	42	29
Stále studuje	22	38	40
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	30	42	28
Manažeři	31	41	28
Ostatní bílé obojky	32	42	26
Manuální pracovníci	26	44	30
Osoby v domě	13	41	46
Nezaměstnaní	17	37	46
Důchodce	20	41	39
Studenti	22	38	40
Hlasování v posledních volbách do Evropského parlamentu
Ano, ano.	31	42	27
Ne	16	42	42
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	32	43	25
Neutrální	22	40	38
Negativní	19	45	36
Pravděpodobnost hlasování v příštích volbách do Evropského parlamentu
Pravděpodobně	29	43	28
Není pravděpodobné, že	12	37	51
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	31	44	25
Nenásledovat	16	38	46

Pravděpodobnost hlasování v příštích volbách do Evropského parlamentu se od dubna do května 2022 mírně snížila, přičemž 67 % (-4 procentních bodů) občanů uvedlo, že by v takových volbách pravděpodobně hlasovali, pokud by se konaly příští týden. Méně než jeden z pěti (18 %, +4 p.b.) říká, že je nepravděpodobné, že by hlasovali, zatímco 14 % (+1 p.b.) jeneutra28 Odpovědi byly poskytnuty na stupnici od 1 do 10, tj. na desetibodové stupnici, kde „1“ znamená „není vůbec pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“ a tyto výsledky byly seskupeny takto: pravděpodobné (7–10), neutrální (5–6), není pravděpodobné (1–4). l. Tento mírný pokles následuje po značném nárůstu mezi listopadem a prosincem 2021 (58 %) a dubnem a květnem 2022 (71 %).

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Celkem „Likely“ (7–10) Celkem „Neutral“ (5–6) Celkem „není pravděpodobné“ (1–4) Nezpůsobilý k hlasování (spontánní) Raději neodpovíme (spontánní) To nevím. Otázka 28 Kdyby se příští volby do Evropského parlamentu konaly příští týden, jak je pravděpodobné, že byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není vůbec pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (% – EU-27) Většina respondentů v každém členském státě uvádí, že pokud by se konaly příští týden, pravděpodobně by hlasovali ve volbách do Evropského parlamentu, ačkoli poměry se liší od 85 % ve Švédsku, 83 % v Nizozemsku a 82 % v Dánsku, 49 % v Estonsku, 51 % na Kypru a 52 % na Slovensku.

Největší podíl respondentů, kteří tvrdí, že nebudou volit, je zaznamenán na Kypru (32 %), v Česku, v Estonsku (oboje 31 %) a ve Francii (30 %).

Ve třech zemích došlo ke zvýšení podílu, který by pravděpodobně volil ve volbách do Evropského parlamentu, pokud by se konaly příští týden: Řecko (75 %, +6 procentních bodů), Rakousko (68 %, +4 procentní body) a Lotyšsko (66 %, +4 procentní body). Podíl se snížil v 19 členských státech s poklesem o více než 10 procentních bodů ve Slovinsku (56 %, -14 procentních bodů), Estonsku (49 %, -12 p.b.), na Kypru (51 %, -12 procentních bodů) a ve Francii (57 %, -11 p.b.). Výsledky zůstaly v ostatních pěti zemích stabilní.

Duben/květen 2022 Říjen/listopad 2022 Evoluce říjen/listopad 2022 – duben/květen 2022 Otázka 28 Kdyby se příští volby do Evropského parlamentu konaly příští týden, jak je pravděpodobné, že byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není vůbec pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (%-Velmi pravděpodobné)

Hlavními rozdíly v sociodemografické analýze jsou věk, úroveň vzdělání a finanční situace. U osob ve věku 15–24 let je méně pravděpodobné, že budou hlasovat ve volbách do Evropského parlamentu (55 %), zatímco lidé ve věku 55 let s největší pravděpodobností řeknou, že budou volit (70 %). Ti, kteří dokončili vzdělání ve věku 20 let nebo starší (78 %), jsou mnohem pravděpodobnější, že by hlasovali než ti, kteří dokončili vzdělání v mladším věku, a zejména ti, kteří dokončili 15 let nebo mladší (58 %).

Analýza také ukazuje, že respondenti mají menší finanční potíže, tím větší je pravděpodobnost, že řeknou, že budou hlasovat. Konkrétně 73 % s nejmenšími obtížemi říká, že budou hlasovat, zatímco 48 % s největšími obtížemi. Manažeři (80 %) mají větší pravděpodobnost, že by hlasovali než jiné sociálně-okupační skupiny, zejména domácnosti (54 %) a nezaměstnaní respondenti (55 %).

Respondenti, kteří hovoří o evropských politických záležitostech často (83 %), mají větší pravděpodobnost, že budou hlasovat, pokud se příští týden uskuteční příští volby do Evropského parlamentu, než ti, kteří o nich mluví příležitostně (73 %) nebo nikdy (48 %). Respondenti, kteří následují evropskou politiku, také s větší pravděpodobností říkají, že by hlasovali než ti, kteří nevolí (80 % vs. 50 %). Kromě toho občané, kteří si myslí, že jejich hlas se v EU počítá (84 %), je pravděpodobnější, že by hlasovali, než ti, kteří si myslí, že se to nepočítá (51 %).

Vliv má také obraz Evropského parlamentu: lidé s pozitivním obrazem říkají, že by hlasovali více než ti s negativním obrazem (86 % vs. 50 %).

Otázka 28 Kdyby se příští volby do Evropského parlamentu konaly příští týden, jak je pravděpodobné, že byste v těchto volbách hlasovali? Použijte stupnici od 1 do 10, kde „1“ znamená „není vůbec pravděpodobné“ a „10“ znamená „velmi pravděpodobné“. (% – EU)

Celkem „není pravděpodobné“ (1–4)	Celkem „Neutral“ (5–6)	Celkem „Likely“ (7–10)
EU27	18	14	67
Věk
15–24	22	16	55
25–39	19	16	65
40–54	18	14	68
55+	17	13	70
Vzdělávání (konec)
15—	26	16	58
16–19	20	16	64
20+	12	10	78
Stále studuje	18	14	59
Socio-profesionální kategorie
Osoby samostatně výdělečně činné	16	10	74
Manažeři	9	11	80
Ostatní bílé obojky	15	14	71
Manuální pracovníci	22	18	60
Osoby v domě	28	17	54
Nezaměstnaní	31	14	55
Důchodce	19	11	69
Studenti	18	14	59
Potíže s placením účtů
Většinu času	34	17	48
Čas od času	20	18	60
Téměř nikdy/nikdy	15	11	73
Diskuse o evropských politických záležitostech
Často	9	8	83
Příležitostně	13	14	73
Nikdy	32	17	48
Můj hlas se v EU počítá
Celkem souhlasím	6	10	84
Totální nesouhlas	30	18	51
Obrázek Evropského parlamentu
Pozitivní	5	8	86
Neutrální	21	18	59
Negativní	35	15	50
Sledujte evropskou politiku
Sleduj	9	11	80
Nenásledovat	30	18	50

ZÁVĚRY

Výsledky současného průzkumu Eurobarometru z podzimu 2022 ukazují, že rostoucí životní náklady jsou pro evropské občany velkým zájmem a mnozí již zaznamenali snížení jejich životní úrovně.

Kromě rostoucích životních nákladů se Evropané obávají také chudoby a sociálního vyloučení, změny klimatu a šíření války na Ukrajině do dalších zemí. Pouze třetina občanů věří, že život bude pokračovat beze změny v důsledku války na Ukrajině a jejích důsledků.

Navzdory těmto obavám a výzvám panuje všeobecný souhlas s podporou EU pro Ukrajinu a s konkrétními opatřeními, která dosud přijala. Většina je spokojena se spoluprací mezi členskými státy EU při řešení důsledků války.

Obecněji si občané EU i nadále udržují pozitivní obraz. Více než šest z deseti Evropanů považuje členství v EU za dobrou věc, dvě třetiny říkají, že členství jejich země v EU je důležité a většina je optimistická, pokud jde o budoucnost EU. Příspěvek EU k míru a stabilitě je považován za jeho hlavní přínos, a to se v minulém roce zvýšilo na významu.

Pozitivní obraz Evropského parlamentu byl rovněž zachován, neboť dvakrát více občanů má pozitivní pohled než negativní obraz. Existuje také široká podpora pro Evropský parlament, aby hrál významnější úlohu. Občané zejména chtějí, aby Evropský parlament i nadále chránil hodnoty, jako je demokracie, lidská práva a svoboda slova a myšlení. Evropané považují politické priority Evropského parlamentu za boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, veřejné zdraví, opatření proti změně klimatu a podporu hospodářství a vytváření nových pracovních míst.

Blížící se k volbám do Evropského parlamentu v roce 2024 je důležité sledovat, jak veřejnost vnímá účast a zapojení. Existuje povzbudivá míra zájmu o volby do Evropského parlamentu v roce 2024 a zapojení se do nich, které jsou na stejné úrovni jako volby do Evropského parlamentu, které se konaly ve stejné době před volbami v roce 2019. Ačkoli jen čtvrtina občanů může správně říci, kdy se budou konat příští volby do Evropského parlamentu, více než polovina říká, že mají zájem o příští volby do Evropského parlamentu, a přibližně dvě třetiny občanů uvedly, že by pravděpodobně hlasovaly „pokud by se volby do Evropského parlamentu konaly příští týden“.

TECHNICKÉ SPECIFIKACE

V období od 12. října do 7. listopadu 2022 provedla společnost Kantar Public vlnu 98.1 průzkumu Eurobarometru na žádost Evropského parlamentu, Generálního ředitelství pro komunikaci, oddělení pro monitorování veřejného mínění a Evropské komise, Generálního ředitelství pro komunikaci, oddělení pro monitorování médií a Eurobarometru.

Vlna 98.1 zahrnuje populaci příslušných státních příslušníků členských států Evropské unie, kteří mají bydliště v každém z 27 členských států a jsou starší 15 let.

Základní vzor vzorku používaný ve všech zemích a územích je stratifikovaný vícestupňový, náhodný (pravděpodobný) jeden. V každé zemi je vzorový rámec nejprve stratifikován regiony NUTS a v rámci každého regionu měřítkem urbanity (DEGURBA). Počet výběrových bodů vybraných v každé vrstvě odráží populaci vrstvy 15+. Ve druhé fázi byly odběry vzorků vybrány s pravděpodobností úměrnou jejich velikosti 0+ populace z každé vrstvy.

Vzorky tak představují celé území zkoumaných zemí podle EUROSTAT NUTS II (nebo ekvivalentu) a podle rozdělení rezidentského obyvatelstva příslušných národností z hlediska metropolitních, městských a venkovských oblastí.

V každém z vybraných míst odběru vzorků byla náhodně vybrána výchozí souřadnice a nástroj zpětného zeměpisného kódování používaný k identifikaci nejbližší adresy ke souřadnici. Tato adresa byla výchozí adresou pro náhodnou procházku. Další adresy (každá devátá adresa) byly vybrány standardními postupy „náhodných tras“ z původní adresy. V každé domácnosti byl respondent vylosován náhodně. Přístup k náhodnému výběru byl podmíněn velikostí domácnosti. Například u domácností se dvěma více než 15 členy byl skript použit k výběru buď informátora (osoby, která odpověděla na dotazník kontrolního pracovníka), nebo druhého způsobilého člena v domácnosti. U domácností se třemi více než 15 členy byl skript použit k výběru buď informátora (1/3 času), nebo 2 dalších způsobilých členů v domácnosti (2/3 času). Tam, kde byli vybráni další dva členové, pak tazatel byl vyzván, aby se zeptal na nejmladší nebo nejstarší. Scénář by náhodně přiřadil výběr nejmladšímu nebo nejstaršímu se stejnou pravděpodobností. Tento proces pokračuje u čtyř více než 15 členů domácnosti – náhodně žádá nejmladšího, druhého nejmladšího a nejstaršího. Pro domácnosti s více než pěti členy se vracíme k pravidlu posledních narozenin. Pokud nedošlo k žádnému kontaktu s nikým v domácnosti nebo pokud vybraný respondent nebyl k dispozici (zaměstnávat), tazatel znovu navštívil stejnou domácnost až třikrát (celkem čtyři pokusy o kontakt). Tazatelé nikdy neuvádějí, že průzkum je prováděn jménem Evropského parlamentu nebo Evropské komise předem; tyto informace mohou na požádání poskytnout po dokončení průzkumu.

Fáze náboru byla ve Finsku a Švédsku poněkud odlišná. V těchto zemích byl z adresáře nebo registru obyvatel vybrán vzorek adres v rámci každého místa odběru vzorků (ve Finsku se výběr neprovádí ve všech vzorových bodech, ale v některých případech, kde se očekává zlepšení míry odezvy). Výběr adres byl proveden náhodným způsobem. Domácnosti byly následně kontaktovány telefonicky a byly přijaty k účasti na průzkumu. V Nizozemsku se používá duální vzorek RDD (mobilní a pevné linky), protože neexistuje úplný registr obyvatel s dostupnými telefonními čísly. Výběr čísel na obou snímcích se provádí náhodným způsobem, přičemž každé číslo má stejnou pravděpodobnost výběru. Na rozdíl od Švédska a Finska je vzorek neklastrovaný.

ZEMĚ	INSTITUTES	N ROZHOVORY	FlELDWORK DATES	POČET OBYVATEL 15+	PODÍL EU27
BÝT	Belgie	Mobiel Centre Průzkum trhu	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
BG	Bulharsko	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Česko	STOPKA/ZNAČKA	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Dánsko	Plášť Dánsko (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
DE	Německo	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Estonsko	Kantar Eesti	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Irsko	B a A Výzkum	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
EL	Řecko	Kantar Řecko	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Španělsko	TNS Investigacion de Mercados y Stanovisko	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Francie	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Chorvatsko	Hendal	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Itálie	TestPoint Italia	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Kyperský rep.	Cymar Průzkum trhu	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Lotyšsko	Kantar TNS Lotyšsko	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Litva	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
LU.CZ	Lucembursko	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Maďarsko	Kantar Hoffmann	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Malta	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Nizozemsko	Kantar Nizozemsko	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
U NÁS	Rakousko	DAS Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Polsko	Výzkum kolektivně	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Portugalsko	Marktest – Marketing, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
/R	Rumunsko	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Slovinsko	Mediální DOO	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
ČESKÁ REPUBLIKA	Slovensko	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Finsko	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Švédsko	Plášť Švédsko (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
CELKEM EU-27	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Je třeba poznamenat, že celkový procentní podíl uvedený v této tabulce může v důsledku zaokrouhlení překročit 100 %

Režim pohovoru podle země

Rozhovory byly vedeny osobními rozhovory, a to buď fyzicky v domácnostech lidí, nebo prostřednictvím dálkové video interakce v příslušném národním jazyce Rozhovory se vzdálenou video interakcí („online face-to-face“ nebo CAVI, Computer Assisted Video Interviewing, byly vedeny pouze v Česku a Dánsku.)Pro každou zemi se provádí srovnání reagujícího vzorku a vesmíru (tj. celkové populace v zemi). Váhy se používají k tomu, aby odpovídaly vzorku reagujícímu na vesmír podle pohlaví podle věku, oblasti a stupně urbanizace. Pokud jde o evropské odhady (tj. průměr EU), provede se úprava hmotnosti jednotlivých zemí, přičemž se jejich váha zvýší nebo sníží tak, aby odrážela jejich 15+ obyvatel jako podíl obyvatel EU 15+.

Míra odezvy

Míra odpovědí se vypočítá tak, že se celkový počet úplných pohovorů vydělí počtem všech navštívených adres, kromě těch, které nejsou způsobilé, ale včetně těch, u nichž není způsobilost známa. U vlny 98.1 průzkumu EUROBAROMETER jsou míry odpovědí pro země EU-27 vypočtené společností Kantar Public:

Chybová rozpětí

Čtenářům se připomíná, že výsledky průzkumu jsou odhady, jejichž přesnost, pokud je vše stejné, spočívá na velikosti vzorku a na pozorovaném procentu. Se vzorky asi 1000 rozhovorů se reálné procento liší v rámci následujících limitů spolehlivosti:

Statistická rozpětí v důsledku procesu odběru vzorků
(při 95 % míře spolehlivosti)
různé velikosti vzorků jsou v řadách	různé pozorované výsledky jsou ve sloupcích
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N=50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N=50
N=500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N=500
N = 1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N = 1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N=2000	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N=2000
N=3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N=3000
N=4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N=4000
N=5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N=5000
N=6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N=6000
N=7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N=7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N=8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N=8000
N=9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N=9000
N=10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N=10000
N=11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N=11000
N=12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N=12000
N=13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N=13000
N=14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N=14000
N=15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N=15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Celosvětová polykrize představuje občanům mnohočetné, hluboké výzvy. Průzkum Eurobarometru Evropského parlamentu z podzimu 2022 je jasně vystihuje a ukazuje významný dopad krize na každodenní život. Navzdory těmto obavám je však podpora EU i nadále vysoká. V celé Evropské unii občané vyzývají Evropský parlament, aby hájil demokracii, chránil lidská práva a svobodu myšlení. Chtějí také, aby upřednostňoval boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení, „veřejné zdraví“, „opatření proti změně klimatu“ a „podporu hospodářství“.

Průzkum byl proveden společností KANTAR PUBLIC ve všech 27 členských státech EU od 12. října do 7. listopadu 2022. 26 431 rozhovorů bylo vedeno především tváří v tvář a v případě potřeby doplněno videorežimem, přičemž výsledky EU byly odpovídajícím způsobem váženy podle počtu obyvatel v každé zemi.

Pro více informací o úplném průzkumu naskenujte kód QR:

ZVEŘEJNĚNÍ ODDĚLENÍ PRO MONITOROVÁNÍ VEŘEJNÉHO MÍNĚNÍ

GENERÁLNÍ ŘEDITELSTVÍ PRO KOMUNIKACI

EVROPSKÝ PARLAMENT

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

KATALOGOVÉ ČÍSLO: QA-CE-22–009-EN-N

ISBN: 978–92–848–0015–5

ISSN: 2529–6973

CO SE DĚJE? 10.2861/732690

© Evropská unie, 2022