ЕСЕН 2022 | EB 98.1

ГД „КОМУНИКАЦИЯ“ | ОТДЕЛ ЗА МОНИТОРИНГ НА ОБЩЕСТВЕНОТО МНЕНИЕ

ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ

ЕВРОБАРОМЕТЪР

ПАРЛЕМЕТЪР 2022

ИМПРЕСУМ

Докладът е изготвен за Европейския парламент от Kantar

ОТГОВОРНА

Philipp SCHULMEISTER, началник на отдел

ДОПРИНАСЯЩИ АВТОРИ

Dimitra Tsoulou MALAKOUDI (ръководител на проекта), Monika ALPOEGGER, Matthias BÜTTNER, Yasser EL KOURA, Gonzalez VELASCO MONASTERIO, Verena ZIMMERMANN, Olaf ZÜHLKE

ПРОИЗВОДСТВО

Катаржина Ониск

ГРАФИЧЕН ДИЗАЙН

Aleksandra BUDNIK

Ръкописът е завършен през декември 2022 г.

Брюксел, © Европейски съюз, 2022 г.

ЗА ИЗДАТЕЛЯ

Настоящият документ беше публикуван от Отдела за наблюдение на общественото мнение към Генерална дирекция за комуникация (ГД COMM) на Европейския парламент.

За да се свържете с Отдела за наблюдение на общественото мнение, моля пишете на следния адрес: dgcommpom@europarl.europa.eu

ЕЗИКОВА ВЕРСИЯ

Оригинално име: BG

ОТКАЗ ОТ ОТГОВОРНОСТ

Настоящият документ е изготвен и адресиран главно до членовете на ЕП и служителите на Европейския парламент, за да ги подпомага в тяхната парламентарна работа. Съдържанието на документа е отговорност единствено на неговия(те) автор(и) и не следва да се приема, че изразените в него мнения представляват официална позиция на Парламента.

Документ, изготвен от Pierre Dieumegard за Европа-демокрация-Esperanto Целта на този „временен“ документ е да позволи на повече хора в Европейския съюз да се запознаят с документи, изготвени от Европейския съюз (и финансирани от техните данъци). Безпреводи, хората са изключени от дебата. Този документ „Parlemeter“ е само на английски език в pdf-file. От този първоначален файл, ние направихме odt-файл, изготвен от Libre Office софтуер, за машинен превод на други езици. Резултатитевечеса достъпни на всички официални езици. Желателно е администрацията на ЕС да поеме превода на важни документи. „Важни документи“ са не само законовите и подзаконовите актове, но и важната информация, необходима за вземането на информирани решения заедно. За да обсъдим заедно общото ни бъдеще и да дадем възможност за надеждни преводи, международният език есперанто би бил много полезен поради своята простота, редовност и точност. Свържете се с нас: Kontakto (europokune.eu) категория:Автомобил

Съдържание

10 КЛЮЧОДЪРЖАТЕЛИ	4

РЕЗЮМЕ	6

КОНТЕКСТ	11

МЕТОДОЛОГИЯ	17

I. ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ГРАЖДАНИ	20

1.1 Настоящите опасения на гражданите	20

1.2 Отношения към бъдещето	30

АЗ СЪМ АЗ. НАРАСТВАЩИТЕ РАЗХОДИ ЗА ЖИВОТ	42

2.1 Финансовото състояние на домакинствата в ЕС	43

2.2 Бъдеща перспектива	52

2.3 Задоволяване от действащите национални и европейски мерки	59

НА ТРЕТО МЯСТО. ПОДКРЕПА ЗА УКРАЙНА	63

3.1 Одобрение на гражданите на позицията и действията на ЕС в подкрепа на Украйна	63

3.2 Удовлетворение от сътрудничеството на държавите членки	74

3.3 Малка увереност, че животът ще остане непроменен	77

НА 4-ТИ ПЪТ. ЕС И ЕП В ОЧИТЕ НА ГРАЖДАНИТЕ	85

4.1 Роля и възприятие на Европейския парламент	85

4.2 Възприемане на ЕС	106

V. ЗАГРЯВАНЕ: ИНТЕРЕС НА ГРАЖДАНИТЕ КЪМ ЕС И СЛЕДВАЩИТЕ ЕВРОПЕЙСКИ ИЗБОРИ	133

5.1 Интерес към въпросите на ЕС	133

5.2. Европейски избори	153

ЗАКЛЮЧЕНИЯ	168

ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ	169

10 КЛЮЧОДЪРЖАТЕЛИ

1. МНОГОКРИЗИСНО НАСТРОЕНИЕ.

Понастоящем нарастващите разходи за живот са най-належащият проблем за 93 % от европейците; бедността и социалното изключване следват (82 %). Както потенциалното разпространение на войната в Украйна в други страни, така и извънредното положение във връзка с изменението на климата продължават да пораждат безпокойство за 81 % от гражданите на ЕС.

2. МИРЪТ КАТО ЯДРО НА ЕВРОПА (И ОСНОВАТЕЛНА ПРИЧИНА).

Повече от седемдесет години след Декларацията на Шуман мирът се завръща като основна полза от членството в ЕС. 36 % от европейците заявяват, че приносът на Европейския съюз за поддържането на мира и укрепването на сигурността са основните ползи от членството в ЕС, което представлява увеличение от шест пункта от есента на 2021 г. насам. Европейците смятат също, че ЕС улеснява по-доброто сътрудничество между държавите членки (35 %) и допринася за икономическия растеж (30 %).

3. ЗАЕДНО СТОИМ.

Европейските граждани продължават да подкрепят устойчиво Украйна. 74 % одобряват подкрепата на ЕС след инвазията на Русия като цяло, а 73 % подкрепят конкретните действия, като санкции срещу руското правителство, както и финансова, военна и хуманитарна подкрепа за Украйна.

4. ДЕМОКРАЦИЯТА Е КЛЮЧОВА.

Защитата на демокрацията продължава да бъде най-важната ценност (36 %) гражданите на ЕС искат Европейският парламент да се бори. Следват защитата на правата на човека в ЕС и по света (29 %), както и свободата на словото и мисълта (28 %). Друга ценност, която все повече се споменава с течение на времето, е солидарността между държавите — членки на ЕС, и регионите.

5. ВЕТРОВЕТЕ НА ПРОМЯНАТА, НО НИЕ СМЕ ПО-ДОБРИ ЗАЕДНО.

Двама от всеки трима европейци (65 %) смятат, че животът им ще се промени в резултат на войната в Украйна. Въпреки това мнозинствата са оптимистични по отношение на бъдещето на ЕС (57 %) и изразяват задоволство от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, по време на конфликта до момента (58 %).

6. КРИЗИТЕ ИМАТ СВОЕТО ВЛИЯНИЕ.

Почти половината от интервюираното население на ЕС (46 %) твърди, че личният стандарт на живот вече е бил отрицателно повлиян в резултат на пандемията от Covid-19, войната в Украйна и кризата с разходите за живот. Двама от всеки пет (39 %) очакват да бъдат засегнати през следващата година, докато 45 % от европейските домакинства заявяват, че вече срещат трудности, живеещи с настоящите си доходи.

7. ПЪРВО СЕ БОРИ С БЕДНОСТТА.

С нарастването на инфлацията и разходите за живот гражданите искат Европейският парламент да се съсредоточи върху борбата срещу бедността и социалното изключване (37 %). Общественото здраве продължава да бъде от значение за много граждани (34 %), както и продължаващите действия срещу изменението на климата (31 %). Подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (31 %) също е на челно място в списъка.

8. ЕС Е ЧАСТ ОТ РЕШЕНИЕТО.

Неотдавнашните кризи засилват подкрепата на гражданите за Европейския съюз: 62 % виждат членството в ЕС като „добро нещо“ — един от най-високите резултати в историята от 2007 г. насам. Две трети (66 %) смятат, че членството на страната им в ЕС е важно, а 72 % смятат, че страната им се е възползвала от нея.

9. РЕПУТАЦИЯТА НА ЕС Е ПОДЛОЖЕНА НА НАТИСК.

Въпреки това гражданите очакват ЕС да представи решения за смекчаване на задълбочаващите се последици от кризите, пред които сме изправени. Силната подкрепа за Съюза като такава продължава, но се основава на натрупания през последните години опит, че ЕС ще намери решения за успешно справяне с тези кризи. Намаляването с пет пункта от пролетта на 2022 г. (52 % до 47 %) на гражданите, които имат положителен имидж за ЕС, може да се разглежда като предупреждение, че ЕС наистина ще трябва да постигне резултати скоро.

10. ЕВРОПЕЙСКИТЕ ИЗБОРИ НА ХОРИЗОНТА.

Мнозинството (54 %) изразява интерес към европейските избори през 2024 г., докато 45 % заявяват, че не го правят. Ако изборите за Европейски парламент се проведат следващата седмица, 67 % вероятно ще гласуват (с резултат от 7 до 10 точки по 10-точкова скала).

РЕЗЮМЕ

Глобалната поликризис представя на гражданите множество, дълбоки предизвикателства. Проучването на Евробарометър на Парламента от есента на 2022 г. ясно ги посочва и показва значителното въздействие на кризата, свързана с разходите за живот, върху ежедневния живот. Въпреки тези опасения обаче подкрепата за ЕС остава висока. В целия Европейски съюз гражданите призовават Европейския парламент да защитава демокрацията, да защитава правата на човека и свободата на мисълта. Те също така искат тя да даде приоритет на борбата срещу бедността и социалното изключване, „общественото здраве„, „действията срещу изменението на климата„и „подкрепата за икономиката“.

УВЕЛИЧАВАЩАТА СЕ ЦЕНА НА ЛИФТИНГА КАТО ОСНОВНА ГРИЖА

Сред многото проблеми, нарастващите разходи за живот понастоящем са най-належащите за почти всички респонденти (93 %) в това проучване, във всички възрастови групи, пол, образователен и социално-професионален произход. Това е и най-належащият въпрос във всички държави — членки на ЕС, с изключение на една — Швеция.

Независимо от въздействието върху личния стандарт на живот, европейците посочват „нарастващата цена на живот“ като основна тревога. Дори и тези, които срещат (почти) трудности при плащането на сметки, се притесняват от проблема (91 %), в сравнение с 96 % от тези, които се сблъскват с трудности през повечето време.

Този въпрос засяга всички държави членки, като делът на обезпокоените граждани надхвърля 90 % във всички държави с изключение на Австрия (89 %), Словения (88 %), Румъния (82 %), Нидерландия (81 %), Дания (77 %) и Швеция (74 %).

В голяма степен в съответствие с тази констатация е бедността и социалното изключване, което също е високо в умовете на европейците (82 %). За тези, които казват, че личният им стандарт на живот вече е намалял, бедността и социалното изключване са втората най-голяма тревога.

(90 %) Той е особено разпространен в Кипър (94 %) и държавите членки, които бяха най-силно засегнати от кризата в еврозоната, сред които Гърция (97 %), Португалия (95 %), Испания (93 %) и Италия (92 %).

„Разпространяването на войната в Украйна в други страни“ е третото най-често изразявано безпокойство (81 %). Респондентите в Малта (93 %), Португалия (91 %), Полша (91 %) и Литва (90 %) са сред най-тревожните. Този страх е особено разпространен сред жените и по-възрастните поколения. И накрая, изменението на климата продължава да бъде водещ проблем за 81 % от гражданите на ЕС, но — в значителна степен — не само сред по-младите респонденти. Всъщност 81 % от хората на възраст 55 и повече години считат това за обезпокоително за тях и техните близки, въпреки че е по-малко вероятно да го считат за основен приоритет на ЕП, отколкото по-младите европейци. Равнищата на безпокойство варират между 44 % в Естония и 93 % в Малта.

СТАНДАРТЪТ НА ЖИВОТ Е СИЛНО ЗАСЕГНАТ

Що се отнася до финансовото състояние на гражданите, проучването показва, че последиците от поликризиса, включително войната в Украйна, пандемията от Covid-19 и нарастващата инфлация, все повече се усещат. Почти половината от гражданите на ЕС (46 %) заявяват, че техният „стандарт на живот вече е намалял“, като други 39 % очакват въздействие през следващата година, а само 14 % не очакват никаква промяна.

Жизненият стандарт на гражданите с по-ниски образователни равнища вече е засегнат значително (56 % в сравнение с 34 % от лицата, които все още учат).

Важно е да се отбележи, че делът на вече засегнатите граждани варира значително в отделните държави членки: Той е най-нисък в Швеция (24 %) и Финландия (27 %) и най-висок в Кипър (70 %), Гърция (66 %), Малта (65 %) и Франция (62 %). И все пак, дори в скандинавските страни, където сегашното му въздействие е ограничено, мнозинствата или вече усещат спад в жизнения стандарт, или очакват това да се случи в близко бъдеще. 45 % от европейските домакинства твърдят, че вече срещат трудности, докато 54 % заявяват, че все още живеят комфортно. Отново има големи различия между държавите, като делът на хората, които срещат трудности, е много по-нисък в държави като Швеция (13 %), Дания (13 %), Финландия (16 %), Нидерландия (16 %) и Люксембург (19 %) в сравнение с други като Гърция (79 %) и България (75 %). Друг показател за нарастващите икономически ограничения е увеличаването на дела на гражданите, изправени пред трудности при плащането на сметки „през повечето време„или „понякога“, увеличение от девет процентни пункта (30 % до 39 %) от есента на 2021 г. и + 6 процентни пункта от пролетта на 2022 г. насам.

По отношение на мерките, предприети за справяне с нарастващите разходи за живот, един на всеки трима европейци е удовлетворен от мерките, предприети както на национално равнище, така и на равнище ЕС. Удовлетвореността варира между 66 % в Малта и 15 % в Естония по отношение на националните мерки и между 55 % в Ирландия и 13 % в Естония за тези от ЕС.

ОДОБРЕНИЕТО НА ПОДКРЕПАТА НА ЕС ЗА УКРАЙНА ОСТАВА СТАБИЛНО И ВИСОКО

Ключов поглед върху проучването е продължаващата устойчива подкрепа на европейските граждани за Украйна: 74 % от анкетираните одобряват подкрепата на ЕС след инвазията на Русия като цяло, а 73 % одобряват конкретните „действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна“, като санкции срещу руското правителство, както и финансова, военна и хуманитарна подкрепа за Украйна. Във всички държави членки делът на хората, одобряващи подкрепата на ЕС, е по-висок от тези, които изразяват неодобрение, като най-високите равнища са в Швеция (97 %), Финландия (95 %), Нидерландия (93 %), Португалия (92 %) и Дания (92 %).

Разглеждайки потенциалните взаимовръзки между публичната подкрепа за Украйна и индивидуалните финансови ситуации, се появяват редица интересни прозрения: гражданите в държавите членки с по-висок БВП на глава от населението е по-вероятно да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна. От друга страна — и може би още по-очевидно, като се има предвид къде лично стоят мнозинството от европейските граждани по този въпрос — одобрението на подкрепата на ЕС за Украйна остава високо, независимо от националната инфлация и равнищата на безработица. Дори по-голямата част от гражданите на ЕС, които срещат финансови затруднения, подкрепят позицията на ЕС с Украйна: 70 % от хората, чийто жизнен стандарт е намалял, одобряват (в сравнение със 79 % от тези, чиито доходи все още не са намалели, а 73 % — без промяна/увеличение). Подкрепата също е доста стабилна, независимо от възрастовата група, пола и политическата принадлежност.

Усилията на държавите членки за координиране на ответните действия във връзка с последиците от инвазията до голяма степен се оценяват. 58 % от гражданите на ЕС са доволни от равнищата на сътрудничество между държавите, докато 37 % не са. Одобрението е особено високо в Ирландия (84 %), Португалия (83 %), Дания (83 %), Швеция (81 %) и Финландия (80 %). Респондентите в Гърция (34 %), Кипър (40 %) и Словакия (41 %) са сред най-слабо удовлетворените. 68 % от тези, които са доволни от сътрудничеството между държавите членки, целящо справяне с последиците от войната в Украйна, 68 % искат ЕП да играе по-важна роля, докато тези, които имат положителен имидж за ЕС и ЕП, също са по-склонни да бъдат удовлетворени от равнищата на сътрудничество между държавите членки.

Като се имат предвид мрачните икономически перспективи в Европа и преобладаващата загриженост за нарастващите разходи за живот, гражданите разбираемо смятат, че „нещата не вървят в правилната посока“, нито в съответните им страни (62 %), нито в ЕС (51 %). Повечето европейци (65 %) също не се чувстват уверени, че животът им ще продължи така, както са. В страните с по-малък БВП на глава от населението, по-специално, гражданите са по-склонни да чувстват, че животът им може да се промени. Например в Гърция само 10 % са уверени, че животът им ще остане същият, докато половината от анкетираните в Ирландия са уверени в това. Гражданите, които изпитват трудности при плащането на сметки през по-голямата част от времето, като цяло, изразяват по-малко доверие в стабилното бъдеще: само 21 % са уверени, в сравнение с 35 % сред тези, които (почти) никога не ги срещат. Първите също така са по-склонни да чувстват, че нещата вървят в грешната посока в живота им лично и са по-малко оптимистични по отношение на бъдещето на ЕС като цяло. Но дори и тези, които живеят удобно, най-вече вярват, че животът им може да се промени (59 %). Въпреки това мнозинството от европейците (57 %) остават оптимисти за бъдещето на ЕС. Най-оптимистичните перспективи са изразени от ирландски (84 %) и датски (81 %) респонденти. Това важи особено за младите европейци.

ВЪЗПРИЕМАНЕТО НА ЕС И ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ КАТО ЦЯЛО ОСТАВА ПОЛОЖИТЕЛНО

Възприемането на ЕС е положително сред 47 % от европейците, неутрално за 38 % и отрицателно за 14 %. След постигането на рекордни резултати в проучването от пролетта на 2022 г. положителният имидж на ЕС се върна на равнищата от 2020 г. и 2021 г. В повечето държави членки мнозинството има положителен имидж на ЕС, с малки изключения, при които преобладава неутрално становище. Негативен образ на ЕС е мнението на малцинствата във всички европейски държави. Подобни заключения могат да бъдат направени по отношение на имиджа на ЕП. Той постоянно се подобрява през последните години, особено след избухването на пандемията от Covid-19, като в проучването от пролетта на 2022 г. достигна най-високата си стойност от 39 %. От есента на 2022 г. положителният имидж на ЕП се връща на равнищата от 2020 г. и 2021 г. — 36 %. Резултатът е най-висок в Малта (62 %), Ирландия (58 %) и Швеция (53 %) и най-нисък в Гърция (27 %), Естония (27 %), Словения (26 %) и Франция (22 %), където „неутралният“ е най-често споменаваният отговор. Мнозинството от европейците биха искали Европейският парламент да играе по-важна роля (55 %, -3 процентни пункта в сравнение с пролетта на 2022 г. и есента на 2021 г.). Това е най-популярният отговор в 23 държави членки с най-голям дял в Кипър (87 %), Гърция (75 %) и Испания (75 %). Европейците, които като цяло са по-позитивни за ЕС и ЕП, също искат Парламентът да играе по-силна роля, какъвто е случаят с гражданите, гласували на предишни европейски, национални или местни избори.

Още по-подходящо в настоящия геополитически контекст е усещането, че членството в ЕС е „добро нещо“ остава високо (62 %, -3 процентни пункта) и продължава да се задържа около най-високите си нива от 2007 г. насам. Повечето граждани във всички страни, с изключение на Гърция и Словакия, където преобладава едно по-неутрално възприятие, смятат, че враждебносттана страната им към ЕС е „добро нещо“. Най-високите проценти са в Люксембург (90 %) и Ирландия (83 %), докато Литва (+ 17 процентни пункта), Малта (+ 17 процентни пункта), Финландия (+ 6 процентни пункта) и Словакия (+ 5 процентни пункта) отчитат най-голямо увеличение в сравнение с есента на 2021 г.

В допълнение към възприемането на членството в ЕС като „добро нещо„, две трети от европейците (66 %) също смятат, че членството на страната им в ЕС е „важно“. Много голям дял от европейците (72 %) биха заявили също така, че страната им се е възползвала от това да бъде член на ЕС. Този показател не се е променил от есента на 2021 г., което подкрепя признаците за цялостна устойчивост на населението на ЕС. Това е и мнението на мнозинството във всички държави членки, като делът надвишава 90 % в Малта (95 %), Ирландия (92 %), Литва (91 %) и Люксембург (91 %). Този резултат остава относително стабилен в повечето държави, като най-значителните увеличения се наблюдават в Малта (+ 6 процентни пункта), Финландия (+ 6 процентни пункта) и Швеция (+ 4 процентни пункта). По-младите респонденти, редовните избиратели, както и гражданите, които смятат, че гласуването е важно, е по-вероятно да кажат, че страната им се е възползвала от членството в ЕС.

Друга важна част от прозрението предвид настоящия контекст е, че респондентите дават приноса на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността (36 %) като основна причина страната им да се възползва от членството в ЕС. Резултатите за този показател са се увеличили с 6 пункта от октомври/ноември 2021 г. насам, което е най-голямото наблюдавано сред елементите, поставени в този въпрос. Най-големите увеличения са в Латвия (+ 16 процентни пункта), Литва (+ 15 процентни пункта), Нидерландия (+ 13 процентни пункта), Естония (+ 12 процентни пункта), Малта (+ 11 процентни пункта) и Полша (+ 11 процентни пункта). Това показва ефекта, който руската война срещу Украйна може да има. Други причини, които се открояват, наред с другото, включват сътрудничеството между държавите от ЕС (35 %, + 3 процентни пункта) и приноса на ЕС за икономическия растеж на съответната държава (30 %, =). Интересното е, че последното показва най-голямо увеличение в държавите, в които респондентите съобщават за най-големи финансови затруднения, като например в България (+ 7 процентни пункта), Гърция (+ 7 процентни пункта), Кипър (+ 5 процентни пункта) или Словакия (+ 5 процентни пункта), което показва допълнително засилване на аргумента, че гражданите виждат ЕС като част от решението, когато са изправени пред нарастващи трудности.

Що се отнася до ценностите, които европейците искат ЕП да защитава, демокрацията (36 %, -2 процентни пункта от пролетта на 2022 г. насам), защитата на правата на човека в ЕС и по света (29 %, + 2 процентни пункта) и свободата на словото и мисълта (28 %, + 1 процентен пункт) съставляват първите три на равнището на ЕС. Тези ценности постоянно се споменават най-много от есента на 2021 г. насам, като се подчертава силното послание, което гражданите изпращат по отношение на очакванията си от ЕП. Демокрацията като ценност, която изисква защита, е по-вероятно да бъде спомената от европейците, които „имат положителен имидж“ за ЕС и ЕП, и биха желали ролята на последния да бъде по-важна. Този сегмент мисли положително за членството в ЕС и е на мнение, че гласуването на европейските избори е важно.

Политическите приоритети, изразени за Европейския парламент, свидетелстват и за цялостния политически контекст: За пореден път след пролетта на 2022 г. борбата с бедността и социалното изключване е 37 % (-1 процентни пункта от пролетта на 2022 г.), следвана от „обществено здраве“ (34 %, -1 процентни пункта), действия срещу изменението на климата (31 %, =) и подкрепа за икономиката и създаването на нови работни места (31 %, + 1 процентни пункта). Борбата с бедността е по-висок приоритет за респондентите с по-ниско образование и които се справят с по-големи финансови затруднения. Борбата с изменението на климата остава, както се наблюдава в предишни проучвания, по-вероятно да бъде приоритет за по-младите респонденти и студентите. Общественото здраве (42 % до 34 %), както и миграцията и убежището (23 %—11 %) са станали по-малко важни в сравнение с есента на 2021 г.

ЕВРОПЕЙСКИТЕ ИЗБОРИ НА ХОРИЗОНТА

Проведено една година и половина преди изборите за Европейски парламент през май 2024 г., есенното проучване на Евробарометър на Европейския парламент през 2022 г. разглежда и нагласите на европейските граждани по отношение на последните. Европейските избори през 2024 г. остават важни и значително повече в сравнение със същото време преди изборите през 2019 г.

Гласуването на изборите за Европейски парламент е от голямо значение за 46 % от европейците, средно до 39 % и ниско до 14 %. Той се разглежда като ключов граждански дълг (резултат 10) за близо една четвърт от респондентите (24 %). Сравнението и контрастът с резултатите година и половина преди изборите за Европейски парламент през 2019 г. показват, че значението на гласуването на европейските избори се е увеличило с 4 пункта — от 42 % през есента на 2017 г. на 46 % през есента на 2022 г., с някои значителни различия в редица държави. Най-големите увеличения са в Португалия (+ 19 процентни пункта), Гърция (+ 17 процентни пункта), Хърватия (+ 17 процентни пункта) и Чехия (+ 14 процентни пункта). Пропорциите са намалели — в много по-ниска степен — в България (-5 процентни пункта), Германия (-4 процентни пункта), Франция (-4 процентни пункта) и Литва (-4 процентни пункта). Над половината от гражданите (54 %) се интересуват от европейските избори през 2024 г., докато 45 % заявяват, че не са на същото равнище, както през есента на 2017 г., когато интересът е бил 55 %. Оттогава тя варира значително в повечето държави: най-голям е ръстът в Гърция (+ 14 процентни пункта), Хърватия и Португалия (+ 9 процентни пункта в двете държави), докато най-големите намаления са във Финландия (-14 процентни пункта), Естония (-13 процентни пункта) и Нидерландия (-13 процентни пункта). И накрая, въпреки че вероятността за гласуване на следващите европейски избори леко намаля от пролетта на 2022 г. насам, тя остава висока като цяло — 67 % на равнището на ЕС. Вероятността за гласуване варира от 49 % в Естония и 51 % в Кипър до над осем от десет в Швеция (85 %), Нидерландия (83 %) и Дания (82 %).

КОНТЕКСТ

Работа на терен

Теренната работа за проучването на Евробарометър от есента на 2022 г. на Европейския парламент беше проведено от Kantar Public между 12 октомври и 7 ноември във всички 27 държави — членки на ЕС. За да се тълкуват правилно резултатите от проучването, от съществено значение е да се вземе предвид политическият и обществен контекст по време на работата на място. Всички национални резултати по въпросите, поставени в настоящото проучване — и като продължение и средните за Европа резултати — трябва да се разглеждат в светлината на ситуацията и обществения дебат по време на работата на място.

Войната на Русия срещу Украйна

Общественият дискурс по време на теренната работа беше доминиран от войната в Украйна, която започна на 24 февруари 2022 г., когато руският президент Владимир Путин заповяда на войските си да нахлуят в Украйна. Точно в началото на терена Русия засили своите ракетни и безпилотни атаки срещу столицата Киев и други големи градове. Това стана, след като Владимир Путин обвини Украйна, че е атакувала мост, свързващ Крим с континентална Русия. Тежките въздушни удари в Киев, Харков, Лвов и други украински градове причиниха смърт и разрушение, като много градове и села в Украйна останаха без отопление, електричество и вода, тъй като атаките често бяха насочени срещу жизненоважна гражданска инфраструктура. През периода на работа на място призивите за създаване на специален трибунал за военни престъпления нарастват, като се имат предвид преднамерените нападения срещу цивилното население и гражданската инфраструктура, както и нарастващите доказателства за други военни престъпления.

От началото на агресията на Русия ЕС предоставя хуманитарна, политическа, финансова и военна подкрепа на Украйна. ЕС постигна много бързо съгласие по няколко пакета от санкции срещу Русия в отговор на инвазията,1 категория:Автомобил която включваше ембарго върху руските въглища и прекъсване на някои руски банки от SWIFT — международна платежна система. На 6 октомври лидерите на ЕС постигнаха съгласие по осмия пакет от санкциив отговор на продължаващата ескалация на Русия, включително незаконното анексиране на Украйна в Донецк, Луганск, Запорожия и Херсон въз основа на фалшиви „референди“, мобилизирането на допълнителни войски и издаването на открити ядрени заплахи. Осмият пакет въведе, наред с други мерки, нови забрани за износ и внос, насочени към лишаване на руската армия и промишленост от ключови компоненти и технологии, необходими за воденето на война на украинска територия. Пакетът също така постави основата за необходимата правна рамка за прилагане на тавана на цените на петрола, предвиден от Г-7.2 H Цена:00лв. Освен това по време на теренната работа Полша, балтийските държави и Ирландия вече бяха направили предложение за девети пакет от санкции срещу Москва, включително ограничения върху Беларус за подкрепа на военните усилия на Русия.

От началото на войната „Екип Европа“ (състояща се от Европейския съюз, държавите — членки на ЕС — включително техните изпълнителни агенции и публични банки за развитие, както и Европейската инвестиционна банка и Европейската банка за възстановяване и развитие) мобилизира финансова подкрепа за Украйна в размер на 19,7 млрд. евро.

Голяма част от подкрепата е под формата на макрофинансова помощ. Освен това работата по по-стратегически и предвидим подход към финансовата подкрепа от ЕС за Украйна през 2023 г. продължаваше по време на работата на място. След заседанието на Европейския съвет от 20—21 октомври 2022 г. Комисията предложи пакет от мерки за подкрепа за Украйна в размер на 18 милиарда евро за 2023 г.3 категория:Автомобил На 25 октомври председателят на ЕК Фон дер Лайен и германският канцлер Шолц откриха Международната експертна конференция за възстановяването на Украйна в Берлин, за да обсъдят дългосрочната помощ с международни донори.4 категория:Автомобил През март 2022 г. ЕС задейства Директивата за временната закрила в5 категория:Автомобил помощ нахората, бягащи от войната. Оттогава украинските бежанци имат право на разрешение за пребиваване, както и достъп до образование и до пазара на труда. Тази временна закрила беше удължена през октомври и сега е валидна до март 2024 г.

През периода на работа на терен страните от ЕС се споразумяха съвместно да обучат 15 000 украински войници на европейска територия, за да отговорят на спешните нужди на Украйна от военно обучение и да позволят на страната да защити териториалната си цялост и суверенитета си в рамките на международно признатите си граници. Освен това бяха одобрени мерки за помощ по линия на Европейския механизъм за подкрепа на мира на стойност 16 милиона евро в подкрепа на изграждането на капацитет на украинските въоръжени сили.6 категория:Автомобил Към края на периода на работа на терен руските власти отправиха предупреждения, че Украйна ще бъде готова да изстреля „мръсна бомба“, която някои анализатори тълкуват като Русия, подготвяща почвата за по-нататъшна ескалация на войната.

Агресивната война на Русия също предизвика смущения в селскостопанското производство, веригите за доставки и търговията, които доведоха световните цени на храните и торовете до безпрецедентни нива. В събота, 29 октомври, Русия обяви, че ще преустанови участието си в по-ранно споразумение за износ на зърно, като въоръжи храната във войната срещу Украйна. На 2 ноември обаче доставките на зърно от Украйна бяха възобновени, след като Русия се съгласи да се присъедини отново към подкрепяната от ООН инициатива за черноморско зърно, слагайки край на противопоставянето, което заплашва да възроди глобалната продоволствена криза, тъй като много страни по света силно разчитат на износа на храни от Украйна.

На 19 октомври Европейският парламент връчи „смелите хора на Украйна, представлявани от своя председател, избрани лидери и гражданското общество„— наградата „Сахаров“ за свобода на мисълта за 2022 г. — награда, присъждана всяка година от Европейския парламент в чест на отделни лица и организации, защитаващи правата на човека и основните свободи.7 категория:Сахаров-приз

Икономически контекст

Последиците от агресията на Русия срещу Украйна засилват глобалната инфлация, според есенната икономическа прогноза на ЕК от 2022 г.8 категория:Автомобил ЕС е сред най-изразените развити икономики поради географската си близост и силната зависимост от вноса на газ от Русия. Кризата с енергийните доставки увеличава вече съществуващия инфлационен натиск и затруднения във веригата на доставки, причинени не на последно място от пандемията от Covid-19 и продължаващата политика на Китай за нулев Covid-19.

Всички тези фактори подкопават покупателната способност на домакинствата и оказват влияние върху производството. Икономическите настроения се понижиха значително. Очаква се растежът да се свие значително в края на годината, тласкайки няколко държави членки към рецесия, се предвижда в прогнозния доклад.

По същия начин Международният валутен фонд (МВФ) в доклада си „Световни икономически перспективи“9 https://www.imf.org/en/Publications/WEO/Issues/2022/10/11/world-economic-outlook-october-2022 подчертава, че има нарастващ риск световната икономика да изпадне в рецесия през следващата година. Глобалната икономическа активност преживява широко и по-рязко от очакваното забавяне, като темпът на инфлация е по-висок от наблюдавания за няколко десетилетия. Кризата с разходите за живот, затягането на финансовите условия в повечето региони, нахлуването на Русия в Украйна и продължаващата пандемия от COVID-19 оказват силно влияние върху перспективите. Глобалният растеж се очаква да се забави от 6,0 % през 2021 г. до 3,2 % през 2022 г. и 2,7 % през 2023 г. Това е най-слабият профил на растеж от 2001 г. насам, с изключение на световната финансова криза и острата фаза на пандемията от COVID-19. В доклада на МВФ се посочва още, че шокът от енергийната криза е структурен в Европа и поради това е малко вероятно да бъде преминаващ феномен.

Годишният темп на инфлация в еврозоната е 10,6 % през октомври 2022 г. спрямо 9,9 % през септември, сочат данни, публикувани от Евростат, статистическата служба на Европейския съюз. През октомври най-голям принос за годишната инфлация в еврозоната дойде от енергетиката (+ 4,44 процентни пункта), следвана от храните, алкохола и тютюна (+ 2,74 процентни пункта). Годишната инфлация в Европейския съюз е 11,5 % през октомври 2022 г., в сравнение с 10,9 % през септември. Година по-рано този процент е 4,4 %. Най-ниските годишни ставки са регистрирани във Франция (7,1 %), Испания (7,3 %) и Малта (7,4 %). Най-високите годишни ставки са отчетени в Естония (22,5 %), Литва (22,1 %) и Унгария (21,9 %).10 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15265521/2-17112022-AP-EN.pdf/b6953137-786e-ed9c-5ee2-6812c0f8f07f Ефектите от инфлацията все повече се отразяват в навиците за пазаруване на потребителите, като хората се отказват от празниците или определени дейности, търсят повече изгодни сделки и купуват по-евтини продукти.

На 27 октомври Европейската централна банка (ЕЦБ) повиши лихвените проценти с 0,75 процентни пункта до най-високото си ниво от 2009 г. насам, което доведе до трето поредно увеличение на лихвените проценти.11 https://www.ecb.europa.eu/press/pr/date/2022/html/ecb.mp221027~df1d778b84.en.html Референтният лихвен процент на ЕЦБ сега е 2 %.

Въпреки предизвикателната среда, пазарът на lbourпродължава да се представя силно, като заетостта е най-висока от десетилетия насам. Силната икономическа експанзия, настъпила с облекчаването на мерките във връзка с Covid-19, доведе до заетост на още два милиона души през първата половина на 2022 г., което повиши броя на заетите лица в ЕС до най-високата стойност за всички времена от 213,4 милиона души. Равнището на безработица остана рекордно ниско от 6,0 % през септември. Очаква се пазарите на труда да реагират на забавянето на икономическата активност със забавяне, но да останат устойчиви. Очаква се растежът на заетостта в ЕС да бъде 1,8 % през 2022 г., преди да бъде спрян през 2023 г. и умерено да достигне 0,4 % през 2024 г.12 https://economy-finance.ec.europa.eu/economic-forecast-and-surveys/economic-forecasts/autumn-2022-economic-forecast-eu-economy-turning-point_en#media През септември 2022 г. сезонно коригираното равнище на безработица в еврозоната беше 6,6 %, което е спад спрямо 6,7 % през август 2022 г. и спад от 7,3 % през септември 2021 г. Равнището на безработица в ЕС беше 6,0 % през септември 2022 г., стабилно в сравнение с август 2022 г. и спад в сравнение с 6,7 % през септември 2021 г.13 https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/15228148/3-03112022-AP-EN.pdf/0fb6330c-11bf-3e4a-3590-a1b74ff5104b

Като цялоикономическите перспективи остават заобиколени от изключителна степен на несигурност, тъй като войната на Русия срещу Украйна продължава и потенциалът за по-нататъшни икономически сътресения далеч не е изчерпан. Най-голямата заплаха идва от неблагоприятните развития на пазара на газ и риска от недостиг, особено през зимата на 2023—24 г.

Законодателен контекст на равнище ЕС

Периодът на работа на място се характеризираше с продължаваща дискусия между всички законодателни участници относно начините за справяне с енергийната криза, пред която е изправен ЕС. На 18 октомври председателят на ЕК Урсула фон дер Лайен представи нов извънреден регламент за справяне с високите цени на природния газ в ЕС и за гарантиране на сигурността на доставките през идните зимни месеци. В проектозакона бяха представени планове за създаване на съвместни покупки на газ и бяха установени правила за солидарност между държавите членки с цел справяне с потенциалния недостиг. Комисията също така предложи да се разработи нов бенчмарк за търговия с природен газ за втечнен природен газ преди април 2023 г.14 категория:Автомобил Пакетът на Комисията обаче не включва незабавен таван на цените на природния газ поради политически разногласия между държавите членки и опасения относно последиците за сигурността на доставките.

На 26 октомври изпълнителният заместник-председател Тимерманс представи Закона за по -чист въздух и вода. Като „междинна“ цел Европейската комисия предложи да се намали годишната пределно допустима стойност за азотен оксид от 40 на 20 микрограма, а целта за нулево замърсяване на въздуха трябва да бъде постигната най-късно до 2050 г. На 27 октомври Европейският съвет и Парламентът одобриха предложението на Комисията относно стандартите за емисии от нови превозни средства, включително прекратяването на двигателите с вътрешно горене до 2035 г. — важна стъпка за постигане на целите на ЕС в областта на климата.15 категория:Автомобил

На 12 октомври Европейската комисия препоръча на ЕС-27 да предостави на Босна и Херцеговина статут на кандидат за членство в ЕС, а на 18 октомври Европейският парламент призова Съвета на Европейския съюз да приеме решение относно присъединяването на Румъния и България към Шенгенското пространство до края на 2022 г.16 категория:Автомобили

Дискусиите и преговорите с Полша и Унгария относно условията за спазване на принципите на правовата държава за отпускане на средства от ЕС продължиха през периода на работа на място.

Други важни събития на национално или международно ниво

В Иран смъртта на 22-годишната кюрдска жена Джина Махса Амини по време на полицейски арест предизвика демонстрации и насилствено потушаване. Водени до голяма степен от жени и ученички, протестите, призоваващи за политическа промяна, продължиха по време на теренната работа.

Подготовката за конференцията по изменението на климата на COP 27, която започна на 6 ноември в Шарм ел-Шейх/Египет, продължи през периода на работа на място. В навечерието на конференцията Световната метеорологична организация (СМО) и Службата на ЕС за борба с изменението на климата „Коперник“ публикуваха доклад, в който се посочва, че температурите в Европа са се повишили повече от два пъти повече в световен мащаб през последните 30 години и че това е най-бързо затоплящият се регион на планетата.17 категория:Автомобил Активистите за климата от „последно поколение“ обърнаха внимание на опустошителните последици от изменението на климата, като вандализираха произведения на изкуството, блокираха пътищата и се ангажираха с други мерки за гражданско неподчинение.

Китайският президент Си Дзинпин осигури исторически трети мандат като лидер на Китай след едноседмичен конгрес на Комунистическата партия. Той също така насърчава някои от най-близките си съюзници от Комунистическата партия, затвърждавайки позицията си.

На 30 октомври десетки хиляди чехи демонстрираха в Прага срещу нарастващия екстремизъм и популизъм, два дни след като коалиция от крайнодесни политически движения, периферни групи и комунистическата партия проведоха протест на същото място. Мнозина от тълпата изразиха подкрепа за Украйна във войната срещу Русия, за разлика от по-ранния протест, когато участниците, които се противопоставят на Европейския съюз и НАТО, призоваха за преки разговори с Москва за доставките на газ.

Във Великобритания консервативният премиер Лиз Трус обяви оставката си само след 45 дни на власт и беше наследен от Риши Сунак на 25 октомври, който стана първият британски премиер с индийско наследство.

Избори

Точно преди работата на терена в Латвия и България се проведоха парламентарни избори.

Парламентарните избори се проведоха в Латвия на 1 октомври 2022 г. след края на мандата на 13-ата Saeima, избрана през 2018 г. Партията „Ново единство“ на действащия министър-председател Кришианис Карионш получи най-високия процент от гласовете (19 %) и спечели най-много места (26). На 3 октомври 2022 г. президентът Егилс Левитс упълномощи Кариш да води дискусии за сформиране на коалиционно правителство. 59 % от избирателите са гласували в сравнение с 55 % на предишните избори.18 категория:Автомобил

На 2 октомври 2022 г. в България се провеждат предсрочни парламентарни избори. Предсрочните избори бяха свикани след падането на правителството на Петков, четирипартийна коалиция, през юни 2022 г. Това бяха третите парламентарни предсрочни избори от 2021 г. насам, като предишните избори бяха проведени през април, юли и ноември 2021 г. ГЕРБ и дългогодишният ѝ лидер Бойко Борисов спечелиха последните избори, но новият парламент остава фрагментиран и политическата ситуация в страната е крехка. Продължаващата политическа криза и нестабилност доведоха до намаляване на избирателната активност в цялата страна до 39,5 %.19 категория:Автомобил

Президентски избори в Австрия: На 9 октомври настоящият президент Александър Ван дер Белен бе преизбран за президент на Австрия в първия тур. Като независим кандидат, но произтичащ от австрийската Зелена партия, Ван дер Белен в кампанията си се фокусира върху това да бъде „безопасният избор в бурни времена“.

Ван дер Белен спечели втория си шестгодишен мандат с 56,7 % от гласовете. Шестима други кандидати бяха на гласуване, от които десният Валтер Розенкранц (FPÖ) е на второ място със 17,7 % от гласовете. Всички останали кандидати са с по-малко от 10 %. Избирателната активност е 65,2 %.20 категория:Автомобил

Президентски избори в Словения: На 23 октомври консервативният външен министър Анже Логар (34 %) спечели първия тур на президентските избори срещу адвокат Наташа Пирк Мусар (26,9 %), бивш либерален комисар по информацията. Левият кандидат Милан Брглец (15,45 %) се нарежда на трето място сред седемте кандидати, следван от кандидатите Владимир Пребилич (10,60 %), Сабина Сенчар (5,94 %), Янез Циглер Крал (4,37 %) и Миха Кордиш (2,81 %). Избирателната активност е 51,7 %. На балотажа на 13 ноемвриНаташа Пирк Мусар спечели, ставайки първата жена президент на Словения.21 категория:Автомобил

Парламентарни избори в Дания: На 1ноември 2022 г. в Дания се проведоха парламентарни избори. Премиерът Мете Фредериксен и нейната социалдемократическа партия първи постигнаха един от най-добрите си резултати за 20 години с 27,5 % от гласовете и 50 места, 22 категория:Автомобил и това въпреки спорното решение на Фредериксен да унищожи всички норки по време на пандемията, която предизвика предсрочните избори. Силното представяне на социалдемократическата партия, която води левия блок да осигури 90 места, необходими за мнозинство в 179-местния парламент, възпрепятства плана на Фредериксен да разбие блоковете и да формира голяма коалиция през традиционното разделение ляво-дясно, твърдейки, че политическото единство е необходимо във време на международна несигурност. Изборите дойдоха само няколко седмици след саботажа на два газопровода, превозващи газ от Русия до Германия през датски води, което повлия на чувството за сигурност сред датчаните. Освен това вътрешните въпроси, включително намаляването на данъците и необходимостта от борба с инфлацията и покачващите се цени на енергията, бяха важни въпроси в кампаниите. Някога основна тема, имиграцията беше по-малко тема, отчасти защото твърдата позиция на социалдемократите по отношение на миграцията лиши десните партии от възможен сборен пункт. Избирателната активност е 84,1 %. Преговорите за сформиране на правителство бяха в ход по време на теренната работа.

Първата жена министър-председател на Италия: На 22 октомври Джорджия Мелони беше назначена за министър-председател, след като крайнодясната ѝ партия „Братя на Италия“ спечели изборите по-рано през септември 2022 г. Дясната коалиция (включително Лега и Форца Италия) излезе триумфална след изборите, като 44 % от гласовете и партията на Мелони взеха 26 %.23 категория:Автомобил

На 3 ноември премиерът Мелони замина за Брюксел, за да се срещне с висши институционални представители на ЕС, включително председателя на Европейската комисия Фон дер Лайен, председателя на Европейския съвет Мишел и председателя на Европейския парламент Мецола. На срещите си премиерът Мелони сигнализира, че позицията на Италия по въпросите на миграцията се е променила и отбеляза, че защитата на външните граници се е превърнала в основен приоритет.

На 15 октомври унгарското правителство публикува национално консултационно проучване, в което призова гражданите да се съгласят или да не са съгласни с противопоставянето на правителството на политиката на ЕС за санкции срещу Русия за инвазията ѝ в Украйна. Премиерът Виктор Орбан често се противопоставя на санкциите.

МЕТОДОЛОГИЯ

Методология, използвана за настоящото проучване

Методологията, използвана в това есенно проучване на Евробарометър през 2022 г., проведено във вълна 98.1, е тази на проучванията на Евробарометър, проведени за Генерална дирекция за комуникация на Европейския парламент (Отдел за наблюдение на общественото мнение). Проучването е проведено от Kantar Public между 12 октомври и 7 ноември 2022 г. във всички 27 държави — членки на ЕС. Проведени са общо 26 431 интервюта. Резултатите на ЕС бяха претеглени в зависимост от броя на населението във всяка държава.

Проучванията на Евробарометър се провеждат лице в лице в домовете на хората или на прага им, на националния език. Във всички страни се използва CAPI (Computer Assisted Personal Interviewing).

В Дания и Чехия някои интервюта бяха проведени чрез компютърна техника за видеоинтервюта (CAVI). Интервюиращият администрира въпросника на респондента чрез видео, където и двете части могат да се виждат помежду си: условията за интервюта са много сходни с тези на лице в лице.

Пещерата

В това проучване няколко въпроса за тенденциите са сравнени с Парламентарометъра на Европейския парламент от пролетта на 2022 г. от вълна 97.3 на Евробарометър, проведен през април-май 2022 г. Поради COVID-19 не беше възможно да се провеждат преки интервюта във всички държави. По това време в Белгия, Чехия, Дания, Естония, Малта, Латвия, Нидерландия, Словения, Финландия и Швеция режимът „лице в лице“ беше допълнен с онлайн интервюта.

Някои други въпроси са сравнени с парлеметъра на Европейския парламент от есента на 2021 г. от вълна 96.2 на Евробарометър, проведен през ноември-декември 2021 г. По това време в Белгия, Чехия, Дания, Малта, Словения и Финландия режимът „лице в лице“ беше допълнен с онлайн интервюта. В Латвия всички интервюта бяха проведени онлайн.

Тази промяна в режима може да окаже влияние върху резултатите, по-специално при въпроси със спонтанен избор. По дефиниция тези кодове не се показват на първия екран, показан на респондента, а само на втори екран, ако респондентът реши да не избере един от първоначално подканите елементи. В резултат на това спонтанните отговори се избират само незначително от тези, които участват в проучването онлайн.

Важно е това да се вземе предвид при анализа на еволюциите.

Въпреки това, националните еволюции имат множество обяснения, като контекстуалните промени играят важна роля.

След Общия регламент на ЕС относно защитата на данните (ОРЗД) респондентите бяха запитани дали биха се съгласили да им бъдат задавани въпроси по въпроси, които биха могли да се считат за „чувствителни“.

Забележете: В този доклад държавите от ЕС са посочени чрез официалното им съкращение. Съкращенията, използвани в настоящия доклад, съответстват на:

Белгия	ДА БЪДЕ	Литва	LT
България	БГ	Люксембург	ЛУ
Чехия	CZ	Унгария	HU
Дания	DK	Малта	MT
Германия	ДЕ	Нидерландия	NL
Естония	EE	Австрия	В
Ирландия	IE	Полша	PL
Гърция	ЕЛ	Португалия	PT
Испания	ES	Румъния	РО
Франция	FR	Словения	SI
Хърватия	HR	Словакия	SK
Италия	ТОВА Е	Финландия	FI
Република Кипър	CY*	Швеция	SE
Латвия	LV

Европейски съюз — среднопретеглена стойност за 27-те държави членки ЕС-27

BE, FR, IT, LU, DE, AT, ES, PT, IE, NL, FI, EL, EE, SI, CY, MT, SK, LV, LT еврозона

BG, CZ, DK, HR, HU, PL, RO, SE извън еврозоната

Кипър като цяло е една от 27-те държави членки на Европейския съюз. Въпреки това „достиженията на правото на Общността“ са временно преустановени в частта от страната, която не е контролирана от правителството на Република Кипър. По практически причини само интервютата, проведени в частта от държавата, контролирана от правителството на Република Кипър, са включени в категорията „Кипър“ и в средната стойност за ЕС-27.

I. ПРЕДИЗВИКАТЕЛСТВА ЗА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ГРАЖДАНИ

1.1 Настоящите опасения на гражданите

В първата глава от доклада се разглеждат опасенията на гражданите на ЕС, както и техните възприятия за настоящото положение в ЕС, тяхната страна и собствения им живот. Тя показва, че има много проблеми, които притесняват европейците, преди всичко нарастващите разходи за живот, но също и бедността, изменението на климата и войната на границата на ЕС. Това оказва влияние върху начина, по който те виждат настоящото положение в тяхната страна и в ЕС. През последната година се наблюдават известни сътресения в перспективите на гражданите, но въпреки че са по-малко положителни, отколкото преди шест месеца, нагласите остават устойчиви, а оптимизмът в бъдеще на ЕС остава висок.

Европейските граждани заявяват, че се притесняват от редица различни въпроси, като най-малко шест от всеки десет заявяват, че са много или леко притеснени от всеки от осемте въпроса, включени във въпроса.

Преди всичко респондентите са обезпокоени от нарастващите разходи за живот, например повишаването на цените на храните и енергията (93 %, включително 63 %, които са „много обезпокоени“). Има три други въпроса, за които най-малко осем на всеки десет граждани заявяват, че са загрижени: бедността и социалното изключване (82 %, включително 45 % „много обезпокоени„), изменението на климата (81 %, включително 46 % „много обезпокоени„) и разпространението на войната в Украйна в други държави (81 %, включително 42 % „много обезпокоени“). Освен това най-малко седем от всеки десет са обезпокоени от риска от ядрен инцидент (74 %), рисковете за общите европейски ценности като свобода и демокрация (72 %) и миграция (70 %).

Нарастващите разходи за живот, например увеличаване на цените на храните и енергията Бедност и социално изключване Изменение на климата Разпространението на войната в Украйна в други страни Рискът от ядрена авария Рисковете за нашите общи европейски ценности като свободата и демокрацията Миграция Разпространението на инфекциозни заболявания като COVID-19 или маймунска шарка Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — ЕС-27) Във всяка страна повече от седем от всеки десет респонденти заявяват, че са притеснени от повишаващите се разходи за живот, а почти всички респонденти са обезпокоени в Гърция (100 %), Кипър (99 %), Италия и Португалия (и двете по 98 %). Повече от осем от всеки десет са „много притеснени“ в Гърция (86 %), Кипър (85 %) и Португалия (84 %). Най-малко вероятно респондентите са загрижени за нарастващите разходи за живот в Швеция (74 %), Дания (77 %), Нидерландия (81 %) и Румъния (82 %).

Налице е широко разпространена загриженост относно бедността и социалното изключване в държавите членки. В пет държави повече от девет от десет респонденти са обезпокоени от това: Гърция (97 %), Португалия (95 %), Кипър (94 %), Испания (93 %) и Италия (92 %). Има и седем държави, в които повече от половината от респондентите са „много притеснени“, водени от Португалия (75 %), Гърция (74 %) и Кипър (71 %).

Карта (% — общо „тревожни“) Легенда на картата QA18.4 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? Нарастващите разходи за живот, например увеличаване на цените на храните и енергията (% — Общо „тревожни“) Заразлика от това, такъв е случаят с по-малко от половината респонденти в Швеция (48 %), а делът е по-малък от седем от десет в Дания (53 %), Чехия (65 %) и Естония (67 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.8 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — бедност и социално изключване) Като цяло 81 % от гражданите на ЕС заявяват, че са загрижени за изменението на климата. Такъв е случаят с повече от половината от респондентите в почти всяка държава, като най-голям дял се наблюдава в Малта (93 %), Италия и Португалия (и двете по 92 %). Изключение е Естония, където по-малко от половината от респондентите (44 %) са загрижени за изменението на климата. Делът, който твърди, че са „много притеснени“, е най-висок в Кипър (68 %), Малта (62 %), Франция и Португалия (и двете 59 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.1 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — изменение на климата)

Най-малко шест от всеки десет анкетирани във всяка страна заявяват, че се притесняват от разпространението на войната в Украйна в други страни. Най-високи са процентите в Малта (93 %), Полша, Португалия (и двете по 91 %) и Литва (90 %), докато най-ниските са в Нидерландия (62 %), Дания (65 %) и Швеция (67 %). Респондентите най-вероятно ще кажат, че са „много притеснени“ от разпространението на войната в други държави в Португалия (66 %), Малта (63 %), Кипър (62 %) и Латвия (60 %).

Легенда на картата QA18.5 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? Разпространението на войната в Украйна в други страни (% — Общо „притеснено“) Респондентите в Малта най-вероятно заявяват, че са обезпокоени от риска от ядрена авария (93 %), следвани от тези в Португалия (89 %), Италия и Литва (и двете 88 %). В Кипър 70 % казват, че са „много притеснени“. В Швеция по-малко от половината (47 %) са обезпокоени от риска от ядрена авария, а делът е относително нисък и в Нидерландия (54 %), Дания (55 %) и Финландия (58 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.3 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — рискът от ядрена авария) Повече от половината от анкетираните във всяка страна заявяват, че са загрижени за рисковете за нашите общи европейски ценности като свободата и демокрацията. Най-малко осем от десет заявяват, че са обезпокоени в Унгария (85 %), Португалия (82 %), Кипър (81 %), Италия и Полша (по 80 %), докато делът е най-нисък в Естония (53 %), Дания и Нидерландия (57 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.7 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — рисковете за нашите общи европейски ценности като свободата и демокрацията) Съществуват големи различия между държавите членки по отношение на дела на респондентите, които заявяват, че са загрижени за миграцията. Това е най-високо в Кипър (93 %), Малта (92 %), Гърция (86 %), Италия (83 %) и Португалия (81 %). Всъщност повече от половината от анкетираните са „много притеснени“ от миграцията в Кипър (80 %), Малта (58 %) и Гърция (53 %).

От друга страна, по-малко от половината от анкетираните са загрижени за миграцията в Дания (37 %) и Швеция (45 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.2 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — миграция) Съществуват големи различия между държавите членки по отношение на дела на респондентите, които заявяват, че са обезпокоени от разпространението на инфекциозни заболявания като COVID-19 или маймунска шарка. Това е най-високо в Италия (85 %), Португалия (83 %), Кипър (79 %) и Унгария (78 %). За разлика от това такъв е случаят с по-малко от половината респонденти в Дания (29 %), Швеция (33 %), Нидерландия (37 %), Естония (42 %) и Германия (47 %).

Социално-демографският анализ показва, че жените са по-загрижени от мъжете за повечето от проблемите. Например 78 % от жените са притеснени от риска от ядрена авария, в сравнение с 69 % от мъжете. Налице са също така ясни различия във връзка с разпространението на войната в Украйна в други страни (84 % спрямо 78 %), разпространението на инфекциозни заболявания (67 % спрямо 59 %), рисковете за нашите общи европейски ценности (75 % спрямо 69 %) и бедността и социалното изключване (84 % спрямо 79 %).

Общо „разтревожени“ Общо „Не се безпокои“ Не знам QA18.6 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — разпространението на инфекциозни заболявания като COVID-19 или маймунска шарка) В повечето случаи по-възрастните хора са по-загрижени от по-младите. Разликата е най-голяма по отношение на миграцията: сред хората на възраст над 55 години 74 % са загрижени за миграцията, но този дял намалява постоянно до 61 % сред хората на възраст 15—24 години. Има две изключения от този общ модел. По-младите хора са малко по-тревожни от изменението на климата (84 % от лицата на възраст 15—24 години спрямо 81 % в по-възрастните групи), докато всички възрастови групи са еднакво загрижени за нарастващите разходи за живот.

Респондентите, които са напуснали образованието по-рано, е по-вероятно да се притесняват за повечето от проблемите. Това може да се види най-ясно по отношение на разпространението на инфекциозни заболявания. Сред тези, които са напуснали образованието си на 15 или по-малко възраст, 76 % са загрижени за този проблем, в сравнение с 66 % от тези, които са напуснали образованието на възраст 16—19 години, и 56 % от тези, които са напуснали на възраст 20 или повече години. Подобен модел важи и за разпространението на войната в Украйна в други страни, бедността и социалното изключване, миграцията и риска от ядрена авария.

Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-малко вероятно да се притесняват за някои от проблемите. Например 78 % са обезпокоени от бедността и социалното изключване, в сравнение с 88 % от тези, които срещат трудности при плащането на сметки от време на време, и 91 %, които изпитват затруднения през повечето време. Същият модел важи и за притесненията относно миграцията, рисковете за нашите общи европейски ценности, разпространението на войната в Украйна в други страни и разпространението на инфекциозни заболявания.

Ако респондентите имат положителен имидж на Европейския парламент, те са по-склонни да се притесняват от изменението на климата, отколкото тези, чийто имидж на Европейския парламент е отрицателен (88 % спрямо 71 %). Същият модел важи в по-малка степен за разпространението на войната в Украйна в други страни (82 % срещу 77 %) и разпространението на инфекциозни заболявания (65 % срещу 59 %). От друга страна, хората с положителен имидж на Европейския парламент е по-малко вероятно да се притесняват от миграцията (67 % спрямо 76 % от тези с отрицателен имидж на Европейския парламент). И накрая, е по-вероятно гражданите, които са по-загрижени за бедността и социалното изключване, както и за разходите за живот, да искат ЕП да играе по-важна роля.

QA18 До каква степен в момента се притеснявате или не за всеки от следните въпроси за живота си и тези на близките си? (% — ЕС-27)

Изменение на климата	Миграция	Рискът от ядрена авария	Нарастващите разходи за живот, например увеличаване на цените на храните и енергията	Разпространението на войната в Украйна в други страни	Разпространението на инфекциозни заболявания като COVID-19 или маймунска шарка	Рисковете за нашите общи европейски ценности като свободата и демокрацията	Бедност и социално изключване
ЕС-27	81	70	74	93	81	62	72	82
Пол
Мъж	80	68	69	92	78	59	69	79
Жена	82	71	78	94	84	67	75	84
Възраст
15—24	84	61	66	93	76	57	66	77
25—39	81	66	70	93	78	57	71	81
40—54	81	70	74	93	81	61	74	83
55+	81	74	77	94	84	68	73	83
Образование (края на)
15—	81	77	81	96	88	76	75	89
16—19	79	73	76	94	82	66	74	84
20+	83	65	69	90	78	56	70	77
Все още учи	85	59	65	92	76	55	65	79
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	77	75	80	96	86	66	75	91
От време на време	83	75	79	95	84	71	78	88
Почти никога	81	65	69	91	78	58	69	78
Изображение на Европейския парламент
Положително	88	67	74	92	82	65	74	82
Неутрален	80	69	73	93	81	62	70	82
Отрицателно	71	76	73	94	77	59	74	84
Роля на Европейския парламент
По-важно	87	68	76	93	83	66	75	84
По-малко важно	71	74	72	91	78	58	70	80
Няма промяна	81	68	73	94	79	59	64	78

1.2 Отношения към бъдещето

Както е описано в предишния раздел, гражданите са обезпокоени от редица текущи проблеми. Ето защо не е изненадващо, че делът на гражданите, които смятат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС, е намалял от април до май 2022 г. Около трима от всеки десет (31 %) имат положително мнение за посоката на ЕС, което е спад с 12 процентни пункта. Делът, който смята, че нещата вървят в грешната посока, се е увеличил с 11 пункта до 51 %. Тези промени обърнаха положителната промяна, наблюдавана между ноември-декември 2021 г. и април-май 2022 г., и в резултат на това позицията сега е подобна на тази преди година.

Не знам 9 (=) Нито едното, нито другото (спонтанното) 9 (+ 1) Нещата вървят в грешната посока 51 (+ 11) Нещата вървят в правилната посока 31 (-12) (Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) D73.2 — В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (% — ЕС-27) Гражданите също са станали по-малко оптимисти за посоката, в която се движи собствената им страна. Около един на всеки четирима (24 %, -13 процентни пункта от април-май 2022 г.) смятат, че страната им се движи в правилната посока. Очевидно мнозинство (62 %) сега смятат, че нещата вървят в грешната посока, увеличение с 13 процентни пункта от април-май 2022 г. и най-високият процент, регистриран някога.

Като цяло респондентите остават по-позитивни по отношение на посоката на ЕС, отколкото посоката на тяхната страна (31 % спрямо 24 %), продължавайки дългосрочната тенденция.

Не знам 6 (=) Нито едното, нито другото (спонтанното) 8 (=) Нещата вървят в грешната посока 62 (+ 13) Нещата вървят в правилната посока 24 (-13) (Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) D73.1 — В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА СТРАНА) (% — ЕС-27) Гражданите са по-положителни, когато разглеждат живота си лично, въпреки че през последните шест месеца мненията за тази мярка също станаха по-негативни. Повече от шест от всеки десет (63 %) смятат, че нещата в личния им живот вървят в правилната посока (-7 процентни пункта от април-май 2022 г.), докато 24 % (+ 4 процентни пункта) казват, че нещата вървят в грешна посока.

Не знам 5 (+ 1) Нито едното, нито другото (спонтанното) 8 (°2) Нещата вървят в грешната посока 24 (+ 4) Нещата вървят в правилната посока 63 (-7) (Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) D73.4 — В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Вашият личен живот (% — ЕС-27) Има само три държави членки, в които мнозинството от респондентите смятат, че нещата вървят в правилната посока в тяхната държава: Люксембург, Малта (65 %) и Ирландия (46 %). В останалите 24 държави мнозинството смятат, че нещата в тяхната страна вървят в грешна посока, като тази гледна точка е най-разпространена в Словакия, Испания (72 %), Хърватия (71 %), Франция и Полша (70 %).

Във всички 27 държави — членки на ЕС, респондентите са станали по-малко оптимистични от април до май 2022 г., въпреки че спадът е незначителен (по-малко от три процентни пункта) в Гърция и Хърватия. В четири държави делът, който смята, че нещата вървят в правилната посока в тяхната страна, е намалял с повече от 20 процентни пункта: Дания (29 %, -31 процентни пункта), Португалия (30 %, -25 процентни пункта), Естония (29 %, -22 процентни пункта) и Белгия (24 %, -21 процентни пункта).24 В целия доклад промяната от предишната вълна се счита за положителна или отрицателна промяна, ако е ± 3 процентни пункта или повече. Промяна от по-малко от 3 процентни пункта се счита за стабилна или няма промяна.

В резултат на тези промени отрицателното мнение сега е мнението на мнозинството в Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Португалия, Словения и Финландия.

D73.1 В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА СТРАНА) (%)

ЕС-27	HR	ЕЛ	MT	В	БГ	ЛУ	SK	ТОВА Е	CY	LV	ES	РО	SI	CZ	FR	PL	LT	NL	ДЕ	IE	HU	FI	SE	ДА БЪДЕ	EE	PT	DK
Нещата вървят в правилната посока	Октомври/ноември 2022 г.	24	21	211	65	37	15	65	18	25	16	37	18	24	34	32	17	19	28	24	29	46	26	27	26	24	29	30	29
Δ Apr/май 2022 г.	V13	V1	V2	V3	V4	V5	V5	V6	V7	V7	V8	V10	V10	V10	V12	V12	V13	V17	V17	V19	V19	V20	V20	V20	V21	V22	V25	V31
Нещата вървят в грешната посока	Октомври/ноември 2022 г.	62	71	6B	13	43	65	19	72	62	64	41	72	68	39	61	70	70	50	65	53	36	68	59	63	65	46	43	48
Δ Apr/май 2022 г.	13	2	4	V1	2	5	3	10	7	14	1	12	10	2	11	18	15	20	17	18	15	19	16	14	17	20	20	20
Нито едното, нито другото (спонтанното)	Октомври/ноември 2022 г.	8	3	9	18	16	8	12	4	5	16	13	7	3	20	4	7	4	16	10	12.	9	4	7	7	6	12	11	18
Δ Apr/май 2022 г.	=	V1	V2	3	2	V2	2	V4	V3	V6	5	V2	I.I.	6	2	V2	=	V3	1	1	5	1	=	3	2	V3	=	9
Не знам	Октомври/ноември 2022 г.	6	5	3	4	4	12	4	6	8	4	9	3	5	7	3	6	7	6	1	6	9	2	7	4	5	13	16	5
Δ Apr/май 2022 г.	=	=	=	1	=	2	=	=	3	V1	2	=	V1	2	V1	V4	V2	=	V1	=	V1	=	4	3	2	5	5	2

В пет държави мнозинството от респондентите смятат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС: Малта (65 %), Люксембург, Ирландия (48 %), Латвия (47 %) и Литва (40 %). Мненията са разделени в Португалия (35 % правилна посока спрямо 35 % грешна посока). В останалите 21 държави респондентите най-вероятно ще кажат, че нещата в ЕС вървят в грешна посока, а това е особено вярно в Гърция, Белгия (62 %) и Испания (60 %).

В Малта оптимизмът, че нещата вървят в правилната посока в ЕС, се е увеличил от април до май 2022 г. (65 %, + 3 процентни пункта). Въпреки това оптимизмът е намалял в 23 държави членки, най-вече в Дания (31 %, -26 процентни пункта), Португалия (35 %, -23 процентни пункта), Естония (29 %, -21 процентни пункта) и Белгия (25 %, -20 процентни пункта). Резултатите остават стабилни в останалите три държави.

В резултат на тези промени отрицателното мнение е мнението на мнозинството в България, Дания, Германия, Естония, Нидерландия, Полша, Португалия, Словения, Финландия и Швеция.

D73.2 В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (%)

ЕС-27	MT	БГ	ЕЛ	Т.Е.	SK	ЛУ	РО	HR	CY	ES	ТОВА Е	CZ	PL	↑	FR	HU	SI	LT	NL	ДЕ	IE	FL	SE	ДА БЪДЕ	EE	PT	DK
Нещата вървят в правилната посока	Октомври/ноември 2022 г.	31	55	35	24	36	26	48	30	30	19	25	31	36	40	47	23	33	34	40	37	31	48	15	35	25	29	35	31
Δ Apr/май 2022 г.	▼12	3	▼1	▼1	▼2	▼3	▼4	6	▼7	▼7	8	8	9	▼10	▼11	▼12	▼12	14	15	16	17	17	19	19	20	21	23	26
Нещата вървят в грешната посока	Октомври/ноември 2022 г.	51	9	38	62	45	55	32	50	55	56	60	55	55	42	26	59	58	35	30	44	48	31	55	43	62	37	35	49
Δ Apr/май 2022 г.	11	▼5	2	5	=	3	5	6	4	9	9	10	10	7	2	18	12	4	15	9	15	12	12	5	15	17	16	12
Нито едното, нито другото (спонтанното)	Октомври/ноември 2022 г.	9	14	8	10	14	6	15	4	6	19	9	5	5	7	10	6	5	21	19	13	13	9	7	10	6	11	12	21
Δ Apr/май 2022 г.	1	=	▼1	▼3	1	▼4	1	=	=	▼2	▼1	▼3	2	1	3	▼2	1	6	1	6	=	4	3	5	2	▼2	2	11
Не знам	Октомври/ноември 2022 г.	9	12	18	14	5	13	5	8	9	6	6	9	4	11	17	12	4	111	11	6	8	11	13	12	7	23	1B'	8
Δ Apr/май 2022 г.	=	2	=	▼1	1	L4	▼2	=	3	=	=	1	▼2	=	6	▼4	▼1	4	▼1	1	1	1	4	8	3	6	5	3

Във всяка държава членка мнозинството от респондентите смятат, че нещата вървят в правилната посока в личния им живот. Респондентите най-вероятно ще кажат това в Люксембург (82 %), Ирландия и Швеция (и двете по 80 %), докато по-малко от половината смятат, че животът им върви в правилната посока в Португалия (46 %), Полша (47 %) и Румъния (49 %).

В две държави оптимизмът, че нещата вървят в правилната посока в личния живот на респондентите, се е увеличил от април-май 2022 г. насам: Словакия (60 %, + 4 процентни пункта) и Австрия (71 %, + 3 процентни пункта). В 23 страни се наблюдава спад в съотношението, което смята, че животът им върви в правилната посока, а шест държави показват спад от повече от 10 процентни пункта: Португалия (46 %, -19 процентни пункта), Белгия (54 %, -18 процентни пункта), Полша (46 %, -17 процентни пункта), Унгария (50 %, -13 процентни пункта), Финландия (62 %, -12 процентни пункта) и Малта (76 %, -12 процентни пункта). Няма промяна нито в Гърция, нито в Швеция.

D73.4 — В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (% — вашият живот лично)

ЕС-27	SK	В	ЕЛ	SE	БГ	HR	CY	LT	ДЕ	ES	LV	ЛУ	РО	SI	CZ	EE	NL	DK	IE	FR	ТОВА Е	MT	FI	HU	PL	ДА БЪДЕ	PT
Нещата вървят в правилната посока	Октомври/ноември 2022 г.	63	60	71	70	80	53	52	68	72	76	67	73	82	49	79	71	71	77	75	80	61	50	76	62	50	47	54	46
Δ Apr/май 2022 г.	V7	A4	A3	=	V2	V3	V3	V3	V3	V4	V5	V5	V5	V5	V5	V6	V6	V6	V7	V7	V7	V7	V12	V12	V13	V17	V18	V19
Нещата вървят в грешната посока	Октомври/ноември 2022 г.	24	23	13	16	10	17	34	13	11	13	23	12	7	40	9	22	11	11	12	9	26	36	5	15	41	36	35	28
Δ Apr/май 2022 г.	A4	V5	V4	V3	V3	=	A3	A2	A3	A2	A4	=	A3	A3	V1	A6	A4	A2	A1	A4	A7	A5	A3	V1	A11	A11	A13	A9
Нито едното, нито другото (спонтанното)	Октомври/ноември 2022 г.	8	11	14	11	8	13	8	16	15	9	8	8	9	5	9	3	8	10	11	6	8	8	16	14	6	7	5	12
Δ Apr/май 2022 г.	A2	V1	A2	A2	A4	V2	=	A1	V1	A3	A2	A2	A3	A2	A4	=	V1	A3	A5	A2	A1	=	A9	A8	A1	A4	A2	A4
Не знам	Октомври/ноември 2022 г.	5	6	2	3	2	17	6	3	4	2	2	7	2	6	3	4	10	2	2	5	5	6	3	9	3	10	6	14
Δ Apr/май 2022 г.	A1	A2	V1	A1	A1	A5	=	=	A1	V1	V1	A3	V1	=	A2	=	A3	A1	A1	A1	V1	A2	=	A5	A1	A2	A3	A6

Социално-демографският анализ показва, че респондентите, които са останали в образованието по-дълго, и тези с по-малко финансови затруднения е по-вероятно да кажат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС. По-конкретно, респондентите, които са напуснали образованието си на възраст над 20 години, е по-вероятно да кажат, че нещата вървят в правилната посока в ЕС (36 %), в сравнение с тези, които са напуснали образованието си до 15-годишна възраст (22 %). Респондентите, които никога или почти никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-вероятно да мислят, че нещата вървят в правилната посока (35 %), отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (16 %).

Има и разлики по възрастова група. 15—24-годишните са единствената група, която изразява равен дял от положителни и отрицателни виждания за това как се развиват нещата в ЕС (и двете по 39 %). За разлика от това, хората на възраст 40—54 години са два пъти по-склонни да кажат, че нещата вървят в грешна посока в ЕС (56 %), отколкото да кажат, че вървят в правилната посока (28 %).

Що се отнася до социално-професионалните групи, мениджърите са най-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока на равнище ЕС (40 %), докато безработните респонденти и домакините са най-малко склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока (и двете по 21 %).

И накрая, респондентите, които следват европейската политика, са по-склонни да мислят, че нещата вървят в правилната посока в ЕС (37 %), отколкото тези, които не го правят (23 %).

D73.2 - В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Европейският съюз (%)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешната посока	Нито едното, нито другото (спонтанното)	Не знам
ЕС-27	31	51	9	9
Възраст
15—24	39	39	9	13
25—39	33	53	8	6
40—54	28	56	8	8
55+	29	51	10	10
Образование (края на)
15—	22	58	8	12
16—19	29	55	8	8
20+	36	46	10	8
Все още учи	39	41	9	11
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	32	51	9	8
Мениджъри	40	43	11	6
Други бели якички	35	51	8	6
Ръчни работници	27	57	8	8
Лица на къщите	21	61	6	12
Безработни	21	62	8	9
Пенсионери	28	50	10	12
Студенти	39	41	9	11
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	16	71	5	8
От време на време	27	58	7	8
Почти никога/никога	35	45	10	10
Следете европейската политика
Следвайте	37	47	10	6
Не следвайте	23	56	8	13

Социално-демографският анализ показва по-малко различия на национално равнище, отколкото на равнище ЕС. Например, констатациите са сходни по възрастова група по отношение на респондентите, които смятат, че нещата вървят в правилната посока в тяхната страна.

Има малка разлика в нивото на образование, като тези, които са напуснали образованието на възраст 20 или повече години, са склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока в тяхната страна (27 %), в сравнение с тези, които са напуснали образованието до 15-годишна възраст (20 %). От социално-професионалните групи мениджърите са най-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока на национално равнище (30 %), като безработните респонденти (18 %), домакините и работниците, работещи с ръчни работници (и двете по 19 %) са най-малко вероятно да кажат това.

Налице е ясна разлика във връзка с финансовите затруднения. Респондентите, които никога или почти никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-вероятно да мислят, че нещата вървят в правилната посока в тяхната страна (28 %), отколкото тези, които изпитват затруднения при плащането на сметки през повечето време (13 %).

Отношението към ситуацията на национално равнище и на равнище ЕС е свързано. От тези, които мислят, че нещата вървят в правилната посока на равнище ЕС, 61 % смятат, че нещата вървят добре и в тяхната страна. От друга страна, 90 % от тези, които имат отрицателно мнение за нещата на равнище ЕС, също смятат, че нещата вървят в грешна посока на национално равнище.

D73.1 В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? (НАШАТА СТРАНА) (% — ЕС)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешната посока	Нито едното, нито другото (спонтанното)	Не знам
ЕС-27	24	62	8	6
Възраст
15—24	27	57	8	8
25—39	24	65	7	4
40—54	22	66	7	5
55+	25	60	8	7
Образование (края на)
15—	20	67	6	7
16—19	23	65	7	5
20+	27	59	9	5
Все още учи	27	56	8	9
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	25	62	8	5
Мениджъри	30	56	10	4
Други бели якички	25	64	7	4
Ръчни работници	19	70	6	5
Лица на къщите	19	69	6	6
Безработни	18	71	6	5
Пенсионери	26	58	8	8
Студенти	27	56	8	9
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	13	79	4	4
От време на време	20	69	6	5
Почти никога/никога	28	57	9	6
Нещата в ЕС се случват в...
Правилната посока	61	33	4	2
Грешна посока	8	90	1	1
Нито пък	7	29	61	3

В социално-демографския анализ по-младите респонденти са по-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока в живота им лично. Делът варира от 73 % сред хората на възраст между 15 и 24 години до 59 % сред лицата на възраст 55 години.

За пореден път има различия по отношение на нивото на образование и финансовото положение. Тези, които са напуснали образованието на възраст 20 или повече години, са по-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока в живота им лично (71 %) тези, които са напуснали на възраст 16—19 години (59 %) или на 15 или по-малко (49 %). Респондентите, които никога или почти никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-вероятно да мислят, че нещата вървят в правилната посока в живота им (74 %), отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (32 %).

От социално-професионалните групи мениджърите са най-склонни да кажат, че нещата вървят в правилната посока в живота им лично (76 %), докато делът е най-нисък сред безработните респонденти (38 %).

D73.4 В днешно време бихте ли казали, че като цяло нещата вървят в правилната посока или в грешната посока, в...? Вашият личен живот (%-ЕС)

Нещата вървят в правилната посока	Нещата вървят в грешната посока	Нито едното, нито другото (спонтанното)	Не знам
ЕС-27	63	24	8	5
Възраст
15—24	73	17	7	3
25—39	65	25	6	4
40—54	60	27	8	5
55+	59	25	10	6
Образование (края на)
15—	49	35	10	6
16—19	59	28	8	5
20+	71	17	8	4
Все още учи	76	15	6	3
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	68	20	8	4
Мениджъри	76	14	7	3
Други бели якички	68	21	7	4
Ръчни работници	57	31	7	5
Лица на къщите	47	38	11	4
Безработни	38	44	12	6
Пенсионери	60	24	10	6
Студенти	76	15	6	3
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	32	54	9	5
От време на време	49	35	10	6
Почти никога/никога	74	15	7	4

Като се има предвид намаляването през последните шест месеца на съотношението, което смята, че нещата вървят в правилната посока в ЕС, не е изненадващо, че оптимизмът в бъдеще на ЕС също е намалял. По-голямата част от европейските граждани обаче остават оптимистични.

Малко под шест от десет европейци (57 %, -5 процентни пункта от април до май 2022 г.) заявяват, че са оптимисти за бъдещето на ЕС, докато 39 % (+ 5 процентни пункта) са песимистични.

Оптимизмът за бъдещето на ЕС все още е сравнително висок в сравнение с констатациите от последните десет години. Последните резултати обаче показват спад на оптимизма от април до май 2022 г. и това е част от постоянен спад от 2020 г. насам, съвпадащ с началото на пандемията от COVID-19.

(Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) Не знам 4 (=) Общо „неоптимистични“ 39 (°5) Общо „оптимистични“ 57 (-5) SD22 Бихте ли казали, че сте много оптимистични, сравнително оптимистични, сравнително песимистични или много песимистични за бъдещето на ЕС? (% — ЕС-27) С изключение на Гърция, Кипър и Франция, по-голямата част от респондентите във всяка държава членка заявяват, че са оптимисти за бъдещето на ЕС. Най-малко три четвърти от анкетираните мислят по този начин в Ирландия (84 %), Дания (81 %) и Малта (77 %).

В Гърция 41 % са оптимистични и 56 % песимистични за бъдещето на ЕС. В Кипър 44 % са оптимистични и 53 % песимистични, докато във Франция 44 % са оптимисти и 51 % песимисти.

Оптимизмът за бъдещето на ЕС се е увеличил в Хърватия (70 %, + 5 процентни пункта) и Румъния (59 %, + 3 процентни пункта). Той обаче е намалял в 10 държави, като най-големите спадове са наблюдавани в Испания (57 %, -12 процентни пункта), Белгия (54 %, -10 процентни пункта) и Франция (44 %, -10 процентни пункта). Резултатите остават стабилни в 15 държави членки.

В резултат на тези промени оптимизмът се превърна в мнението на малцинството във Франция.

Evolution Oct/nov 2022 — Apr/May 2022 Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. SD22 Бихте ли казали, че сте много оптимистични, сравнително оптимистични, сравнително песимистични или много песимистични за бъдещето на ЕС? (% — оптимистично) Социално-демографският анализ илюстрира някои различия в оптимизма относно бъдещето на ЕС. Хората на възраст 15—24 години (64 %) са по-склонни да бъдат оптимисти за бъдещето на ЕС, особено в сравнение с тези на възраст 55+ (55 %). Анализът също така показва, че колкото по-дълго един респондент остава в образованието, толкова по-вероятно е той да бъде оптимист: 65 %, които са завършили образование на възраст 20 или повече години, са положително настроени за бъдещето на ЕС, в сравнение с 45 %, които са завършили образование на възраст 15 години или по-млади.

Сред социално-професионалните групи мениджърите (70 %) и студентите (67 %) са най-склонни да бъдат оптимисти, особено в сравнение с домакините и безработните респонденти (и двете 45 %). Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки (63 %), са много по-склонни да бъдат оптимисти, отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (34 %).

Респондентите, които имат положителен имидж за ЕС (85 %), е по-вероятно да се чувстват оптимисти за бъдещето му, отколкото тези с неутрален (43 %) или отрицателен (9 %) поглед към ЕС. Респондентите, които следват европейската политика (66 %), също са по-склонни да се чувстват оптимисти за бъдещето на ЕС, отколкото тези, които не следват такива новини (47 %).

SD22 Бихте ли казали, че сте много оптимистични, сравнително оптимистични, сравнително песимистични или много песимистични за бъдещето на ЕС? (% — ЕС)

Общо „оптимистични“	Общо „неоптимистични“	Не знам
ЕС-27	57	39	4
Възраст
15—24	64	31	5
25—39	59	38	3
40—54	58	40	2
55+	55	40	5
Образование (края на)
15—	45	49	6
16—19	55	41	4
20+	65	32	3
Все още учи	67	29	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	58	38	4
Мениджъри	70	28	2
Други бели якички	63	35	2
Ръчни работници	54	43	3
Лица на къщите	45	49	6
Безработни	45	49	6
Пенсионери	54	40	6
Студенти	67	29	4
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	34	61	5
От време на време	53	43	4
Почти никога/никога	63	33	4
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	85	13	2
Неутрален	43	50	7
Общо „отрицателно“	9	89	2
Следете европейската политика
Следвайте	66	32	2
Не следвайте	47	46	7

АЗ СЪМ АЗ. НАРАСТВАЩИТЕ РАЗХОДИ ЗА ЖИВОТ

В предишната глава се подчертава, че нарастващите разходи за живот са най-голямото притеснение за европейските граждани в момента. Това вероятно се дължи на нарастващата инфлация и отразява констатациите от неотдавнашното проучване на „Стандарт Евробарометър“ (EB97), което показа, че разходите за живот са нараснали драстично като област на безпокойство през последните две години. Тази глава разглежда въпроса по-отблизо, като разглежда настоящото финансово положение на домакинствата и как техният жизнен стандарт е бил засегнат от глобални събития като пандемията от Covid-19 и войната в Украйна. След това в главата се оценяват очакванията за условията на живот и икономическото положение в рамките на една година.

Въпреки че нарастващите разходи за живот са повод за безпокойство от известно време, основната промяна, наблюдавана в настоящия доклад, е, че бъдещите очаквания са станали много по-песимистични. Ако европейците вече савидели намаляване на жизнения си стандарт, те най-вече очакват да видят такъв през следващата година. Наблюдава се и голямо увеличение на дела, който очаква собствените им условия на живот и състоянието на националната им икономика да се влошат след една година.

В главата също така се измерва удовлетвореността от мерките, предприети за справяне с нарастващите разходи за живот. Като се има предвид изразената от гражданите степен на загриженост относно нарастващите разходи за живот, не е изненадващо, че много от тях критикуват мерките, които се предприемат за справяне с този въпрос, както на национално равнище, така и на равнище ЕС.

Начинът, по който домакинствата управляват финансово, сам по себе си е критичен проблем, но също така има последици и за други въпроси. Както ще видим в целия доклад, финансовото положение на респондентите е една от ключовите социално-демографски характеристики, които засягат нагласите по различни въпроси, включително нагласите към ЕС и Европейския парламент и към гласуването на европейските избори.

Данните на Евростат ясно показват, че инфлацията е започнала да нараства вследствие на пандемията и е допълнително изострена в резултат на войната в Украйна. Това важи особено за цените на енергията, които са се повишили с над 35 пункта в сравнение със същото време на миналата година. В резултат на това жизненото положение на европейците беше значително засегнато.

Енергия: 38,7 % Храна: + 17,8 % Всички елементи: + 11,5 % Инфлацията в Европейския съюз

2.1 Финансовото състояние на домакинствата в ЕС

При разглеждането на финансовите им доходи съществува широко разделение между европейските граждани между тези, които живеят комфортно, и тези, които живеят в затруднено положение. Малко над половината (54 %) заявяват, че живеят комфортно, включително 8 %, които живеят „много комфортно„и 46 % „по-скоро комфортно“. От друга страна, 45 % заявяват, че живеят с трудности, включително 36 %, които живеят с „някои трудности„, а 9 % — с „много трудности“.

Да живееш с много трудности с настоящите си доходи 9 Да живееш с някои трудности с настоящите си доходи 36 Отказ (СПОНТАННА) 1 Не знам 1 Живейте удобно с настоящите си доходи 8 Живейте удобно с настоящите си доходи 46 (Октомври/ноември 2022 г.) QA16 Мислейки за доходите на вашето домакинство, как бихте описали настоящата си ситуация? (% — ЕС-27) Съществуват големи различия между държавите. В 16 държави членки по-голямата част от респондентите заявяват, че живеят комфортно. Делът е най-висок в Швеция (87 %), Дания (86 %), Финландия (84 %), Нидерландия (82 %) и Люксембург (80 %). За разлика от тях, в 11 страни мнозинството заявяват, че живеят с трудности. Респондентите най-вероятно ще кажат това в Гърция (79 %) и България (75 %), следвана от Румъния (64 %), Словакия (63 %) и Унгария (62 %).

Легенда на картата QA16 Мислейки за доходите на вашето домакинство, как бихте описали настоящата си ситуация? (% — „Живот с трудности“) В социално-демографския анализ мъжете са по-склонни от жените да кажат, че живеят комфортно с настоящите си доходи (57 % спрямо 51 %). Няма ясна разлика по възраст.

Има голяма разлика в нивото на образование. Респондентите, завършили образованието си на възраст 20 или повече години, са много по-склонни да кажат, че живеят комфортно (69 %), в сравнение с тези, които са напуснали на възраст 16—19 години (47 %) или на възраст 15 или по-малко (39 %). Съществуват и големи различия по социално-професионални категории: делът, който твърди, че живеят комфортно, варира от 79 % сред мениджърите до 22 % сред безработните.

QA16 Мислейки за доходите на вашето домакинство, как бихте описали настоящата си ситуация? (%-ЕС)

Общо „Да живееш удобно“	Общо „Живот с трудности“	Не знам
ЕС-27	54	45	0
Пол
Мъж	57	41	1
Жена	51	48	0
Възраст
15—24	55	41	3
25—39	55	44	0
40—54	52	47	0
55+	55	44	0
Образование (края на)
15—	39	61	0
16—19	47	52	0
20+	69	30	0
Все още учи	56	39	3
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	65	34	0
Мениджъри	79	20	0
Други бели якички	57	42	0
Ръчни работници	45	54	0
Лица на къщите	35	64	0
Безработни	22	77	0
Пенсионери	54	46	0
Студенти	56	39	3

Около един на всеки десет европейци (9 %) заявява, че през последните дванадесет месеца те са имали трудности при плащането на сметките си през повечето време. Трима от всеки десет (30 %) заявяват, че имат трудности от време на време, докато шест от десет (60 %) заявяват, че никога или почти никога не изпитват тези трудности.

Отказ (SPONTANEOUS) 1 (=) От време на време 30 (+ 4) През по-голямата част от времето 9 (+ 2) Почти никога/Никога 60 (-6) (Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) D60 През последните дванадесет месеца, бихте ли казали, че сте имали трудности да плащате сметките си в края на месеца...? (% — ЕС-27) Респондентите в Гърция (35 %) са най-склонни да кажат, че изпитват затруднения при плащането на сметки през по-голямата част от времето, следвани от тези в България, Кипър (18 %) и Португалия (17 %). В другата крайност най-малко осем от десет респонденти заявяват, че никога или почти никога не изпитват затруднения в Дания, Швеция (и двете по 91 %), Нидерландия (83 %), Люксембург (82 %) и Финландия (80 %).

Почти никога/никога През по-голямата част от времето От време на време Отказ (SPONTANEOUS) D60 През последните дванадесет месеца, бихте ли казали, че сте имали трудности да плащате сметките си в края на месеца...? (%) В социално-демографския анализ респондентите, завършили образованието си по-рано, е много по-вероятно да кажат, че изпитват трудности при плащането на сметки през повечето време. Делът е 16 % сред тези, които са напуснали образованието си на възраст под 15 години, в сравнение с 5 % сред тези, които са напуснали образованието си на възраст над 20 години. Съществуват и големи различия по социално-професионални категории. Делът, който твърди, че срещат трудности при плащането на сметки през повечето време, е най-нисък сред мениджърите (3 %) и е по-малък от един на всеки десет сред повечето групи, но е много по-висок сред безработните (31 %) и домашните лица (20 %). Резултатите са сходни по възрастови групи и между мъже и жени.

D60 През последните дванадесет месеца, бихте ли казали, че сте имали трудности да плащате сметките си в края на месеца...? (% — ЕС)

През по-голямата част от времето	От време на време	Почти никога/Никога	Отказ (Spontaneous)
ЕС-27	9	30	60	1
Пол
Мъж	9	28	62	1
Жена	9	33	57	1
Образование (края на)
15—	16	39	45	0
16—19	10	36	54	0
20+	5	21	73	1
Все още учи	6	28	62	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	9	25	64	2
Мениджъри	3	18	78	1
Други бели якички	6	34	60	0
Ръчни работници	9	40	50	1
Лица на къщите	20	39	41	0
Безработни	31	37	32	0
Пенсионери	8	26	66	0
Студенти	6	28	62	4

Повече от осем на всеки десет европейци заявяват, че вече са видели намаляване на жизнения си стандарт или очакват това да се случи през следващата година.

Респондентите бяха помолени да помислят за личния си стандарт на живот, като обмислят въпроси като последиците от пандемията от Covid-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени. Почти половината от гражданите (46 %) заявяват, че техният стандарт на живот вече е намалял и очакват това да се случи и през следващата година. Около четирима от всеки десет (39 %) казват, че техният стандарт на живот все още не е намален, но смятат, че това ще се случи през следващата година. Един на всеки седем (14 %) заявява, че не очаква промяна или въздействие върху жизнения си стандарт.

Стандартът ви на живот се е увеличил 1 Не очаквате промяна или въздействие върху стандарта ви на живот 14 Вашият стандарт на живот все още не е намален, но мислите, че това ще се случи през следващата година. 39 (Октомври/ноември 2022 г.) Не знам/Няма отговор 0 Вашият стандарт на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година. 46 QA17 Много елементи, като последиците от пандемията от Covid-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до личното ви положение? (% — ЕС-27)

Проучването на Евробарометър през април-май 2022 г. (EB 97.3) постави подобен въпрос, който се фокусира конкретно върху въздействието на войната в Украйна върху жизнения стандарт. Резултатите са сходни, като четирима от десет граждани на ЕС (40 %) заявяват, че техният стандарт на живот вече е намалял и почти половината (47 %) очакват това през следващата година. Тези констатации потвърждават, че повишаващите се разходи за живот вече са основен проблем през 2022 г. и се очаква да продължат и през 2023 г.

В 14 държави членки преобладаващата позиция е, че респондентите вече са свидетели на намаляване на жизнения си стандарт и очакват това да продължи и през следващата година. Това е особено вероятно да се случи в Кипър (70 %), Гърция (66 %), Малта (65 %) и Франция (62 %).

В 12 държави най-разпространената позиция е, че респондентите казват, че техният стандарт на живот все още не е намален, но смятат, че това ще се случи през следващата година. Делът е най-висок в Словакия (50 %), Люксембург (49 %), Унгария и Швеция (47 %). В Словения равни пропорции казват, че те вече са видели намаляване на стандарта си на живот, като казват, че той все още не е намален, но очакват това да стане през следващата година (и двете по 39 %).

Респондентите най-вероятно ще кажат, че не очакват промяна или въздействие върху жизнения им стандарт в Нидерландия (30 %), Швеция (27 %), Финландия (25 %) и Дания (22 %).

Общо „вече е намалено“ Общо „все още не е намалено, но ще бъде“ Общо „Без промяна/увеличение“ Не знам/ Няма отговор QA17 Много елементи, като последиците от пандемията от Covid-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до личното ви положение? (%) Географският анализ на резултатите показва, че респондентите в южните райони на Европа са по-склонни да кажат, че вече са отбелязали намаляване на жизнения си стандарт в сравнение с тези в северните райони на Европа.

Легенда на картата QA17 Много елементи, като последиците от пандемията от Covid-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до личното ви положение? (% -Вашият стандарт на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година. Социално-демографският анализ показва различия по възраст и ниво на образование, въпреки че във всяка група е само малцинство, което казва, че не очаква никаква промяна или въздействие върху техния стандарт на живот.

По отношение на възрастовата група респондентите на възраст 15—24 години е най-малко вероятно да кажат, че вече са видели намаляване на жизнения си стандарт (37 % спрямо 46 %—49 % при по-възрастните групи) и е най-вероятно да кажат, че не очакват промяна или въздействие върху жизнения си стандарт (17 % спрямо 13 %—15 %).

Респондентите, завършили образованието си по-рано, е по-вероятно да кажат, че вече са видели намаляване на жизнения си стандарт. Делът варира от 56 % сред тези, които са напуснали образованието си на 15-годишна възраст или по-малко, до 41 % сред тези, които са напуснали образованието си на възраст над 20 години.

По отношение на социално-професионалната категория безработните респонденти са най-склонни да кажат, че вече са отбелязали намаляване на жизнения си стандарт (61 %), докато това е най-ниско сред студентите (34 %) и мениджърите (36 %).

Както може да се очаква, респондентите, които изпитват затруднения при плащането на сметки през по-голямата част от времето, също са по-склонни да кажат, че вече са свидетели на намаляване на жизнения си стандарт (77 %), в сравнение с тези, които рядко или никога не изпитват затруднения (35 %).

QA17 Много елементи, като последиците от пандемията от Covid-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (например стоките и услугите, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до личното ви положение? (%)

Вашият стандарт на живот вече е намален и очаквате това да се случи и през следващата година.	Вашият стандарт на живот все още не е намален, но мислите, че това ще се случи през следващата година.	Не очаквате промяна или въздействие върху стандарта ви на живот	Стандартът ви на живот се е увеличил	Не знам/Няма отговор
ЕС-27	46	39	14	1	0
Възраст
15—24	37	43	17	1	2
25—39	46	40	13	1	0
40—54	49	37	13	1	0
55+	46	38	15	1	0
Образование (края на)
15—	56	32	11	1	0
16—19	49	38	12	1	0
20+	41	41	16	1	1
Все още учи	34	45	18	1	2
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	44	40	14	1	1
Мениджъри	36	45	18	1	0
Други бели якички	43	43	13	1	0
Ръчни работници	51	36	12	1	0
Лица на къщите	54	34	11	0	1
Безработни	61	26	12	1	0
Пенсионери	48	36	15	1	0
Студенти	34	45	18	1	2
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	77	14	7	1	1
От време на време	57	32	10	1	0
Почти никога/никога	35	46	17	1	1

2.2 Бъдеща перспектива

Гражданите станаха много по-песимистични по отношение на условията на живот и състоянието на националната си икономика. Четирима от всеки десет европейци (40 %) очакват условията им на живот да се влошат след една година, което представлява голямо увеличение от ноември до декември 2021 г. (+ 18 процентни пункта). Подобен процент (42 %, -12 процентни пункта) очакват условията им на живот да бъдат същите за една година, докато само 13 % смятат, че ще бъдат по-добри (-8 процентни пункта).

По-добре Още по-лошо Същото Не знам Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. SD21.1 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Вашите условия на живот (% — ЕС-27) В 12 държави членки по-голямата част от респондентите смятат, че условията им на живот ще се влошат след една година. Делът е най-висок в Словакия (57 %), Чехия, Гърция (53 %), както и Германия и Португалия (49 %). В останалите 15 държави преобладаващото мнение е, че условията на живот ще останат същите, а това мнение е най-разпространено във Финландия (64 %), Дания, Нидерландия (58 %) и Ирландия (54 %).

Има само три държави, в които повече от един на всеки пет респонденти смята, че условията им на живот ще бъдат по-добри след една година: Румъния (23 %), Хърватия (22 %) и Нидерландия (21 %).

В 12 държави членки по-голямата част от респондентите смятат, че условията им на живот ще се влошат след една година. Делът е най-висок в Словакия (57 %), Чехия, Гърция (53 %), както и Германия и Португалия (49 %). В останалите 15 държави преобладаващото мнение е, че условията на живот ще останат същите, а това мнение е най-разпространено във Финландия (64 %), Дания, Нидерландия (58 %) и Ирландия (54 %).

По-добре Още по-лошо Същото Не знам SD21.1 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? (% — състоянието на (националистическата) икономика) В 21 държави членки делът, който смята, че условията им на живот ще бъдат по-добри след една година, е намалял от ноември до декември 2021 г. Най-голямо намаление се наблюдава в Естония (13, -17 процентни пункта), Малта (13 %, -14 процентни пункта), Португалия (9 %, -11 процентни пункта), Германия (8 %, -10 процентни пункта) и Италия (18 %, -10 процентни пункта). В останалите шест държави членки резултатите остават стабилни.

Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. SD21.1 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Вашите условия на живот (% — по-добри) По-голямата част от европейците (60 %) смятат, че положението на националната им икономика ще се влоши след една година, което представлява голямо увеличение в сравнение с дела, който заяви това през ноември-декември 2021 г. (+ 23 процентни пункта). Около една четвърт смятат, че положението на националната им икономика ще бъде приблизително същото за една година (24 %, -12 процентни пункта), докато само 11 % (-11 процентни пункта) смятат, че ще бъде по-добре.

Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. По-добре Още по-лошо Същото Не знам SD21.2 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Положението на икономиката (НАЦИАЛНОСТ) (% — ЕС-27) Във всяка държава членка по-голямата част от респондентите смятат, че положението на националната им икономика ще се влоши след една година. Делът варира от 74 % в Германия и 72 % както в Чехия, така и в Словакия, 46 % в Ирландия и Люксембург и 45 % в Дания.

Респондентите най-вероятно очакват положението на националната им икономика да остане същото в Дания, Испания (34 %) и Унгария (33 %).

Във всяка страна не повече от един на всеки пет респонденти очаква състоянието на националната им икономика да бъде по-добро след една година. Респондентите е най-вероятно да заемат това мнение в Малта, Румъния (и двете по 19 %), Италия (18 %) и Дания (17 %).

По-добре Още по-лошо Същото Не знам SD21.2 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Положението на икономиката (НАЦИАЛНОСТ) (% — ЕС) В 23 държави членки от ноември-декември 2021 г. насам се наблюдава спад в съотношението, което смята, че положението на националната икономика ще бъде по-добро след една година. Най-голямо намаление се наблюдава в Естония (8 %, -21 процентни пункта), Германия (6 %, -20 процентни пункта), Швеция (12 %, -17 процентни пункта), Финландия (9 %, -17 процентни пункта), Италия (18 %, -16 процентни пункта), Ирландия (14 %, -14 процентни пункта) и Португалия (7 %, -14 процентни пункта). Резултатите са стабилни в останалите четири държави (България, Полша, Румъния и Словакия).

Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. SD21.2 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Положението на (националистическата) икономика (% — по-добро) В социално-демографския анализ респондентите във всяка група са по-склонни да мислят, чеусловията на животще бъдат по-лоши след една година, отколкото да мислят, че ще бъдат по-добри. Има ясна разлика по възрастова група, като хората на възраст 15—24 години най-вероятно ще смятат, че условията им на живот ще бъдат по-добри за една година (25 %), а тези на възраст 55+ най-малко вероятно да кажат това (7 %).

Респондентите, които са напуснали образованието си на възраст 20 или повече години, е по-вероятно да смятат, че условията им на живот ще бъдат по-добри след една година (15 %) и е по-малко вероятно да мислят, че ще бъдат по-лоши (34 %), в сравнение с тези, които са напуснали на 15-годишна възраст или по-малко (съответно 9 % и 46 %).

По отношение на трудностите при плащането на сметки няма разлика в съотношението, което смята, че нещата ще бъдат по-добри след една година. Въпреки това, тези, които изпитват затруднения при плащането на сметки през по-голямата част от времето, е по-вероятно да кажат, че условията им на живот ще бъдат по-лоши (63 %), в сравнение с тези, които рядко или никога не изпитват затруднения (33 %).

SD21.1 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Вашите условия на живот (% — ЕС)

По-добре	Още по-лошо	Същото	Не знам
ЕС-27	13	40	42	5
Възраст
15—24	25	29	41	5
25—39	19	39	38	4
40—54	12	43	40	5
55+	7	43	45	5
Образование (края на)
15—	9	46	39	6
16—19	12	45	38	5
20+	15	34	47	4
Все още учи	24	28	43	5
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	12	63	20	5
От време на време	14	49	32	5
Почти никога/никога	13	33	50	4

Резултатите като цяло са последователни в различните социално-демографски групи по отношение на очакванията за националната икономика за една година. По отношение на възрастовите групи респондентите на възраст 15—24 години са по-склонни да мислят, че положението на националната икономика ще бъде по-добро след една година (16 %), отколкото тези на възраст 55+ (9 %).

Респондентите, които изпитват затруднения при плащането на сметки през по-голямата част от времето, е по-вероятно да кажат, че положението на националната икономика ще бъде по-лошо (72 %), в сравнение с тези, които рядко или никога не изпитват затруднения (58 %).

Отговорите на този въпрос са свързани с хората, свързани с условията на живот. Сред тези, които очакват условията им на живот да бъдат по-добри след години, 56 % очакват и националната икономика да бъде по-добра.

SD21.2 В рамките на една година мислите ли, че всяко от следните неща ще бъде по-добро, по-лошо или същото като днес? Положението на икономиката (НАЦИАЛНОСТ) (% — ЕС)

По-добре	Още по-лошо	Същото	Не знам
ЕС-27	11	60	24	5
Възраст
15—24	16	50	27	7
25—39	12	61	24	3
40—54	10	63	23	4
55+	9	61	24	6
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	8	72	16	4
От време на време	11	61	24	4
Почти никога/никога	11	58	26	5
Състояние на очакванията за условията на живот
По-добре	56	29	13	2
Още по-лошо	3	91	5	1
Същото	6	42	49	3

2.3 Задоволяване от действащите национални и европейски мерки

Една трета от гражданите (33 %) заявяват, че са доволни от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот от страна на националното правителство, докато почти две трети (64 %) не са удовлетворени, включително 27 %, които „не са удовлетворени“.

Същият дял (33 %) е удовлетворен от мерките, предприети от ЕС за справяне с нарастващите разходи за живот, като 56 % не са удовлетворени, включително 22 %, които „не са удовлетворени“.

Като цяло е по-малко вероятно респондентите да имат отрицателно мнение за мерките, предприети от ЕС, отколкото от тяхното национално правителство (съответно 64 % и 56 % не са удовлетворени), въпреки че повече респонденти дават отговор „не знаят“ по отношение на ЕС (11 %), отколкото за националното си правителство (3 %).

Правителство (националност) ЕС Общо „удовлетворени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA19 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например покачващите се цени на храните или енергията) до...? (% — ЕС-27) В три държави членки мнозинството от респондентите заявяват, че са доволни от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот от страна на тяхното национално правителство: Малта (66 %), Люксембург (62 %) и Ирландия (60 %). В останалите 24 държави членки мнозинството не са удовлетворени, а това е най-високо в Словакия (82 %), Естония (81 %), Гърция и Кипър (и двете по 79 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA19.1 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например покачващите се цени на храните или енергията) до...? (% — правителство (национален)) В пет държави членки мнозинството от респондентите заявяват, че са доволни от мерките, предприети от ЕС за справяне с нарастващите разходи за живот: Ирландия (55 %), Малта (52 %), Люксембург, Полша (47 %) и Дания (39 %). В останалите 22 държави членки мнозинството не са удовлетворени и това е най-високо в Гърция (77 %), Кипър (76 %), Естония (65 %), Белгия и Словакия (64 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам QA19.2 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например покачващите се цени на храните или енергията) до...? (% — ЕС) В социално-демографския анализ резултатите се различават в зависимост от нивото на образование и финансовото положение и това се отнася както за мерките, предприети от националното правителство, така и от ЕС. Например респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от тяхното национално правителство (36 %) и от ЕС (34 %), отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (съответно 21 % и 20 %). И по двата въпроса е най-вероятно яслите да бъдат удовлетворени, докато домакините и безработните респонденти са най-малко удовлетворени.

Респондентите, чийто цялостен имидж на ЕС е положителен, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от ЕС (48 %), в сравнение с тези, които имат отрицателен имидж за ЕС (7 %). Те също така са по-склонни да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от националното правителство (46 % от тези с положителен имидж на ЕС спрямо 13 % от тези с негативен имидж).

Ако респондентите очакват националната им икономика да бъде по-добра след една година, те са по-склонни да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от тяхното правителство (55 % срещу 26 % от тези, които очакват икономическото положение да се влоши). Те също така са по-склонни да бъдат удовлетворени от мерките, предприети от ЕС (52 % от тези, които очакват икономиката да бъде по-добра, в сравнение с 26 % от тези, които очакват тя да бъде по-лоша).

QA19 Колко сте удовлетворени или не от предприетите досега мерки за справяне с нарастващите разходи за живот (например покачващите се цени на храните или енергията) до...? (% — ЕС)

Правителство (националност)	ЕС
Общо „удовлетворени“	Общо „Неудовлетворени“	Общо „удовлетворени“	Общо „Неудовлетворени“
ЕС-27	33	64	33	56
Възраст
15—24	27	69	28	62
25—39	32	66	32	60
40—54	36	61	34	52
55+	36	57	37	47
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	31	66	32	58
Мениджъри	40	57	38	50
Други бели якички	34	63	36	53
Ръчни работници	29	69	31	61
Лица на къщите	27	71	23	66
Безработни	26	72	25	64
Пенсионери	34	62	31	57
Студенти	36	57	37	47
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	21	77	20	72
От време на време	31	67	32	60
Почти никога/никога	36	60	34	53
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	46	51	48	40
Неутрален	26	71	23	66
Общо „отрицателно“	13	86	7	87
Очаквано състояние на националната икономика
По-добре	55	43	52	40
Още по-лошо	26	72	26	63
Същото	42	55	41	50

НА ТРЕТО МЯСТО. ПОДКРЕПА ЗА УКРАЙНА

Тази глава разглежда отношението на европейците към войната в Украйна и ролята на ЕС и държавите членки. Въпреки многобройните предизвикателства, пред които е изправена Европа, има широко одобрение на подкрепата на ЕС за Украйна и на конкретните действия, които той е предприел. Повечето европейци са доволни и от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна.

Повечето граждани възприемат руската война в Украйна като имаща фундаментално въздействие върху живота им, като само малцинство вярва, че в резултат на това животът им ще остане непроменен.

3.1 Одобрение на гражданите на позицията и действията на ЕС в подкрепа на Украйна

Трима от всеки четирима граждани на ЕС (74 %) заявяват, че одобряват подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия, а това включва 33 %, които „силно одобряват„и 41 %, които „до известна степен одобряват“. Около един на всеки четирима (23 %) не одобрява подкрепата на ЕС, включително 16 %, които „до известна степен не одобряват„, и 7 %, които „силно не одобряват“.

(Октомври/ноември 2022 г.) Някак си одобрявам 41 Донякъде не одобрявайте 16 Категорично не одобрявайте 7 Не знам/Няма отговор 3 Категорично одобрявам 33 QA13 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след нахлуването на Русия в Украйна? (% — ЕС-27) Във всички страни повече хора одобряват, отколкото не одобряват подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия. Делът, който одобрява подкрепата на ЕС, е най-висок в Швеция (97 %), Финландия (95 %), Нидерландия (93 %), Дания и Португалия (и двете по 92 %). Нивата на неодобрение са най-високи в югоизточните райони на Европа, като например в Гърция (48 %), Словакия (46 %), България (44 %) и Кипър (42 %).

Легенда на картата QA13 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след нахлуването на Русия в Украйна? (% — общо „одобряване“)

Що се отнася до потенциалните отношения между обществената подкрепа за Украйна и икономическото положение на гражданите, се появяват редица интересни прозрения: Първо, съществува положителна корелация между одобрението на гражданите за подкрепата на ЕС за Украйна и БВП на глава от населението на съответните им държави. С други думи, страните с по-висок БВП на глава от населението е по-вероятно да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна. Графиката показва умерен и положителен коефициент на корелация (0,39) с ниво на доверие, което е статистически значимо в повече от 95 % от случаите.

Положителна корелация: R(25) = 0.39, p&0.5 Процент на гражданите, одобряващи подкрепата на ЕС за Украйна БВП на глава от населението в СПС* QA13 БВП на глава от населението и одобрение на подкрепата на ЕС за Украйна От другастрана, и може би още по-показателно с оглед на това къде лично стоят по-голямата част от европейските граждани по този въпрос, няма значителна връзка между темпа на инфлация в дадена страна и одобрението на хората за подкрепата на ЕС за Украйна. По подобен начин равнището на безработица в дадена страна не влияе на вероятността нейните граждани да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна. Нито един от двата корелационни коефициента не е от значение (-0,08 за инфлацията; и -0,17 за безработица) и двете не са статистически значими (p=> 0.05).

Няма връзка с инфлацията: R(25) = -0,08, p= 0.68 Няма връзка с безработицата: R(25) = -0,17, p= 0,41 Инфлация Безработица Инфлация и безработица Процент на гражданите, одобряващи подкрепата на ЕС за Украйна Евростат: ХИПЦ — октомври 2022 г. (годишен темп на изменение) URL АДРЕС: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Данни посетени 06 декември 2022] Евростат: Безработица — септември 2022 г. (изменена по отношение на Сейзона) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Данни посетени 25 ноември 2022] QA13 Нива на инфлация/безработица и одобряване на подкрепата на ЕС за Украйна Дори по-голямата част от гражданите на ЕС, които срещат трудности при плащането на сметки, одобряват позицията на ЕС с Украйна (66 %) и само 31 % не одобряват.

Не знам/Няма отговор 3 Общо „Неудовлетворяване“ 31 Общо „Подкрепа“ 66 QA13 Като цяло одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след нахлуването на Русия в Украйна? База = D60. През последните дванадесет месеца бихте ли казали, че сте имали трудности да плащате сметките си в края на месеца...? По-голямата част от времето & от време на време QA13 & D60 Две трети от тези, които изпитват затруднения при плащането на сметки, одобряват подкрепата на ЕС за Украйна

Социално-демографският анализ показва, че по-високо образованите респонденти, т.е. тези, които са напуснали образованието си на възраст над 20 години, са по-склонни да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия (81 %), в сравнение с тези, които са напуснали на възраст 16—19 години (71 %) или на възраст 15 или по-малко (66 %). Сред социално-професионалните групи делът, който одобрява подкрепата на ЕС, е най-висок сред мениджърите (84 %) и най-нисък сред домакините (63 %). По-младите респонденти са малко по-склонни да одобрят подкрепата на ЕС за Украйна след инвазията на Русия (77 % от лицата на възраст между 15 и 24 години спрямо 73 %—75 % в по-възрастните групи).

Одобрението на подкрепата на ЕС за Украйна е по-високо сред респондентите, чийто цялостен имидж на ЕС е положителен (91 % спрямо 38 % от тези, чийто имидж на ЕС е отрицателен).

QA13, като цяло, одобрявате ли или не одобрявате подкрепата на Европейския съюз за Украйна след нахлуването на Русия в Украйна? (% — ЕС)

Общо „Подкрепа“	Общо „Неудовлетворяване“	Не знам/Няма отговор
ЕС-27	74	23	3
Възраст
15—24	77	20	3
25—39	75	22	3
40—54	74	23	3
55+	73	24	3
Образование (края на)
15—	66	30	4
16—19	71	26	3
20+	81	17	2
Все още учи	79	17	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	73	24	3
Мениджъри	84	14	2
Други бели якички	76	21	3
Ръчни работници	69	28	3
Лица на къщите	63	33	4
Безработни	68	27	5
Пенсионери	74	22	4
Студенти	79	17	4
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	91	8	1
Неутрален	67	28	5
Общо „отрицателно“	38	59	3

След това респондентите бяха помолени да помислят по-подробно за различните действия, предприети от ЕС в подкрепа на Украйна от началото на войната, като например санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа.

Около трима от четирима граждани на ЕС (73 %) заявяват, че одобряват действията на ЕС в подкрепа на Украйна, а това включва 31 %, които „силно одобряват„и 42 %, които „до известна степен одобряват“. Около един на всеки четирима (24 %) не одобрява действията на ЕС, включително 16 %, които „до известна степен не одобряват„, и 8 %, които „силно не одобряват“.

(Октомври/ноември 2022 г.) Някак си одобрявам 42 Донякъде не одобрявайте 16 Категорично не одобрявайте 8 Не знам/Няма отговор 3 Категорично одобрявам 31 QA14 Нека сега да помислим по-подробно за различните действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна от началото на войната, като санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа: одобрявате ли или не одобрявате тези действия? (% — ЕС-27) Налице са различия в равнищата на одобрение на действията на ЕС в подкрепа на Украйна. В 24 държави мнозинството от респондентите одобряват действията на ЕС, като повече от девет от десет одобряват в Швеция, Финландия (и двете 96 %), Нидерландия (93 %), Дания (92 %) и Ирландия (91 %). Мнозинството обаче не одобрява действията на ЕС в Гърция (51 %) и Словакия (49 %), докато в Кипър има равни дялове, които одобряват и не одобряват (и двете по 48 %). Нивата на неодобрение също са относително високи в България (45 %), Унгария (41 %) и Австрия (40 %).

За пореден път най-ниските нива на одобрение за действията на ЕС в подкрепа на Украйна са съсредоточени в югоизточните райони на Европа.

Легенда на картата QA14 Нека сега да помислим по-подробно за различните действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна от началото на войната, като санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа: одобрявате ли или не одобрявате тези действия? (% — общо „одобряване“) Както и преди, като се разглежда как икономическото положение на гражданите е свързано с обществената подкрепа за Украйна, съществува положителна връзка между одобрението на гражданите за подкрепата на ЕС за Украйна и БВП на глава от населението на съответните им държави. Корелационният коефициент, включен в графиката по-долу, показва умерена положителна корелация (0,39), която е статистически значима с повече от 95 % доверие.

Положителна корелация: R(25) = 0.39, p & 0.05 Процент на гражданите, одобряващи действия на ЕС в подкрепа на Украйна БВП на глава от населението в СПС* Евростат — БВП на глава от населението по стандарт на покупателна способност (СПС) — 2021 г. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TEC00114/default/table [Данни посетени 25 ноември 2022] * Стандартът на покупателната способност (СПС) е изкуствена валутна единица, използвана от Евростат за сравнения по държави, за да се премахнат разликите в ценовите равнища между държавите членки. QA14 БВП на глава от населението и одобряване на специфичните действия на ЕС в подкрепа на Украйна В същото време обаче няма значителна връзка между темпа на инфлация в дадена страна и одобрението на хората за действията на ЕС в подкрепа на Украйна. По подобен начин равнището на безработица в дадена страна не влияе на вероятността нейните граждани да одобрят действията на ЕС в подкрепа на Украйна. Нито един от двата корелационни коефициента не е от значение (-0,07 за инфлацията; и -0,2 за безработицата) и те също не са статистически значими (и в двата случая p-стойността е по-висока от 0,05).

Инфлация Безработица Инфлация и безработица Процент на гражданите, одобряващи подкрепата на ЕС за Украйна Евростат: ХИПЦ — октомври 2022 г. (годишен темп на изменение) URL АДРЕС: https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/PRC_HICP_MANR__custom_4056416/default/table [Данни посетени 06 декември 2022] Евростат: Безработица — септември 2022 г. (изменена по отношение на Сейзона) https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/UNE_RT_MSDEFAULTVIEW/default/table [Данни посетени 25 ноември 2022] QA14 Нива на инфлация/безработица и одобряване на специфичните действия на ЕС в подкрепа на Украйна Дори по-голямата част от гражданите, чийто жизнен стандарт е намален, одобряват специфичните мерки на ЕС за подкрепа на Украйна (67 %). За сравнение, 79 % от тези, чиито доходи все още не са намалени, и 74 % от тези, които нямат промени/увеличаване на жизнения си стандарт, одобряват мерките за подкрепа на Украйна.

Одобрение Не одобрявайте Вече намален стандарт на живот Все още не е намален стандартът на живот, но ще бъде Не е променен/повишен стандарт на живот База = QA17. Много елементи, като последиците от пандемията от COVID-19, войната в Украйна и нарастващата инфлация и цени, засягат световната икономика, включително държавите — членки на Европейския съюз. Мислейки за личния си стандарт на живот (напр. отиване и услуги, които можете да си позволите), кое от тези твърдения е най-близко до личното ви положение? QA14 Нека сега да помислим по-подробно за различните действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна от началото на войната, като санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа: одобрявате ли или не одобрявате тези действия? По-нататъшният социално-демографски анализ показва, че респондентите, които са напуснали образованието си на възраст над 20 години, е по-вероятно да одобрят действията на ЕС в подкрепа на Украйна (80 %), в сравнение с тези, които са напуснали образованието си на възраст 16—19 години (69 %) или на възраст 15 или по-малко (64 %). Сред социално-професионалните групи делът, който одобрява подкрепата на ЕС, е най-висок сред мениджърите (82 %) и студентите (79 %), докато сред домакините (63 %).

Одобрението на действията на ЕС е по-високо сред респондентите, чийто цялостен имидж на ЕС е положителен (90 % спрямо 36 % от тези, чийто имидж на ЕС е отрицателен). Отношението към действията на ЕС е тясно свързано и с общите равнища на одобрение на подкрепата на ЕС за Украйна. Сред тези, които одобряват подкрепата на ЕС за Украйна, 93 % одобряват и конкретните действия, предприети от ЕС.

QA14 Нека сега да помислим по-подробно за различните действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна от началото на войната, като санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа: одобрявате ли или не одобрявате тези действия? (%)

Общо „Подкрепа“	Общо „Неудовлетворяване“	Не знам/Няма отговор
ЕС-27	73	24	3
Образование (края на)
15—	64	31	5
16—19	69	28	3
20+	80	18	2
Все още учи	79	17	4
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	70	26	4
Мениджъри	82	16	2
Други бели якички	76	22	2
Ръчни работници	69	28	3
Лица на къщите	63	32	5
Безработни	67	30	3
Пенсионери	73	24	3
Студенти	79	17	4
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	90	9	1
Неутрален	67	29	4
Общо „отрицателно“	36	61	3
Одобряване на подкрепата на ЕС за Украйна
Одобрение	93	6	1
Не одобрявайте	15	83	2

3.2 Удовлетворение от сътрудничеството на държавите членки

Освен че одобрява подкрепата на ЕС за Украйна, по -голямата част от европейците са положително настроени към начина, по който държавите членки си сътрудничат. Почти шест от всеки десет граждани (58 %) заявяват, че са доволни от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна, докато почти четирима от десет (37 %) не са удовлетворени.

(Oct/Nov2022) Общо „Неудовлетворени“ 37 Не знам/Няма отговор 5 Общо „удовлетворени“ 58 QA15 Колко сте удовлетворени или не от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна? (% — ЕС-27) В 23 държави членки мнозинството от респондентите са доволни от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна. Удовлетвореността е най-висока сред респондентите в Ирландия (84 %), Дания, Португалия (и двете 83 %), Швеция (81 %) и Финландия (80 %).

В четири държави членки мнозинството не е удовлетворено: Гърция (61 %), Кипър (56 %), Словакия (54 %) и България (50 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам/Няма отговор QA15 Колко сте удовлетворени или не от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна? (%) В социално-демографския анализ удовлетвореността от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна е по-висока сред респондентите, които са напуснали образованието на възраст 20 или повече години (64 %), отколкото сред тези, които са напуснали на възраст 16—19 години (54 %) или на възраст 15 или по-малко (51 %). Сред социално-професионалните групи удовлетвореността е най-висока сред мениджърите (66 %), студентите (63 %) и други работници с бели якички (62 %), докато сред домакините (48 %).

Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, също са по-склонни да бъдат удовлетворени (62 %), отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (41 %). По-младите респонденти са малко по-склонни да бъдат удовлетворени, отколкото по-възрастните (62 % от лицата на възраст 15—24 години спрямо 56 % от лицата на възраст 55+ години).

Удовлетвореността от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, е по-висока сред респондентите, чийто цялостен имидж на ЕС е положителен (77 % спрямо 19 % от тези, които възприемат ЕС, са отрицателни).

За пореден път нагласите са тясно свързани с общите нива на одобрение за подкрепата на ЕС за Украйна. Сред тези, които одобряват подкрепата на ЕС за Украйна, 72 % са доволни от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, в сравнение с 14 % сред тези, които не одобряват подкрепата на ЕС за Украйна. 68 % от тези, които са доволни от сътрудничеството между държавите членки, искат ЕП да играе по-важна роля.

QA15 Колко сте удовлетворени или не от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната в Украйна? (% — ЕС)

Общо „удовлетворени“	Общо „Неудовлетворени“	Не знам/Няма отговор
ЕС-27	58	37	5
Възраст
15—24	62	31	7
25—39	59	37	4
40—54	57	39	4
55+	56	39	5
Образование (края на)
15—	51	42	7
16—19	54	41	5
20+	64	32	4
Все още учи	63	30	7
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	55	42	3
Мениджъри	66	31	3
Други бели якички	62	35	3
Ръчни работници	54	42	4
Лица на къщите	48	43	9
Безработни	53	39	8
Пенсионери	56	38	6
Студенти	63	30	7
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	41	52	7
От време на време	55	41	4
Почти никога/никога	62	33	5
Роля на Европейския парламент
По-важно	68	30	2
По-малко важно	40	56	4
Няма промяна	62	29	9
Одобряване на подкрепата на ЕС за Украйна
Одобрение	72	24	4
Не одобрявайте	14	83	3

3.3 Малка увереност, че животът ще остане непроменен

Само една трета от гражданите (33 %) са уверени, че животът им ще продължи да се променя в резултат на войната в Украйна и нейните потенциални последици (-4 процентни пункта от април-май 2022 г. насам). Само 4 % (без промяна) са „много уверени“, че това ще бъде така. Мнозинството (65 %, + 4 процентни пункта) казват, че не са уверени, че това ще бъде така, като 22 % са „неуверени“ (+ 4 процентни пункта).

(Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) Изобщо не съм уверен 22 (+ 4) Не е много уверен 43 (=) Не знам 2 (=) Много уверен 4 (=) Доста уверена 29 (-4) QA12 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота ви, колко уверени сте, че животът ви ще остане непроменен? (% — ЕС-27) Ирландия (50 %) е единствената държава — членка на ЕС, в която мнозинството от анкетираните са убедени, че животът им ще продължи да се променя в резултат на войната в Украйна и нейните потенциални последици, въпреки че в Малта равни дялове са уверени и неуверени (и двете по 48 %).

В другия край на спектъра само 10 % в Гърция, 16 % в Словакия и 17 % в Кипър и Литва смятат, че животът им ще остане непроменен.

Като цяло респондентите в източните райони на Европа са по-малко уверени, че животът им ще продължи да се променя в резултат на войната в Украйна и нейните потенциални последици. Това се отнася по-специално за някои от държавите, които граничат с Украйна или Русия, като балтийските държави Естония, Латвия и Литва.

Легенда на картата QA12 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота ви, колко уверени сте, че животът ви ще остане непроменен? (% — общо „Неувереност“) От април до май 2022 г. доверието, че животът продължава да бъде непроменен, се е увеличил в четири държави — членки на ЕС: България (30 %, + 5 процентни пункта), Чехия (21 %, + 4 процентни пункта), Словакия (16 %, + 4 процентни пункта) и Хърватия (36 %, + 3 процентни пункта). Въпреки това оптимизмът е намалял в 12 държави, най-вече в Дания (45 %, -16 процентни пункта), Испания (24 %, -11 процентни пункта), Германия (32 %, -8 процентни пункта) и Португалия (33 %, -8 процентни пункта). Няма промяна или почти никаква промяна в 11 държави.

В резултат на тези промени отрицателното мнение вече е доминиращо в Дания.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA12 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота ви, колко уверени сте, че животът ви ще остане непроменен? (% — общо „увереност“) По отношение на връзката между икономическото положение в държавите членки и увереността на гражданите, че животът им ще продължи да се променя, може би не е изненадващо, че в страните с по-малък БВП на глава от населението гражданите са по-склонни да чувстват, че животът им може да се промени. Например в Гърция само 10 % са уверени, че животът им ще остане същият, докато половината от ирландците са положителни, че животът им няма да се промени. Както е показано на графиката по-долу, се открива корелация при анализа на двете променливи заедно. Корелационният коефициент (0,49) показва положителна и статистически значима връзка между променливите (p-стойност & 0.01).

Процент на гражданите, които са уверени, че животът ще остане непроменен БВП на глава от населението в СПС* Евростат — БВП на глава от населението по стандарт на покупателна способност (СПС) — 2021 г. https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/TECOO1_14/default/table [Данни посетени 25 ноември 2022] * Стандартът на покупателната способност (СПС) е изкуствена валутна единица, използвана от Евростат за сравнения по държави, за да се премахнат разликите в ценовите равнища между държавите членки. QA12 БВП на глава от населението и увереност, че животът ще остане непроменен

Резултатите от социално-демографския анализ показват, че мъжете са малко по-склонни от жените да бъдат уверени, че животът им ще продължи да се променя в резултат на войната в Украйна и нейните потенциални последици (36 % срещу 31 %). Тези на възраст 15—24 години са най-склонни да имат това доверие, особено в сравнение с тези на възраст 55+ (40 % спрямо 32 %).

Мениджърите и студентите (и двете 40 %) са по-склонни да бъдат уверени в сравнение с други социално-професионални групи, особено домашните (25 %) и безработните респонденти (26 %). Колкото по-малко финансови затруднения изпитват респондентите, толкова по-вероятно е те да бъдат уверени, че животът им ще продължи да се променя в резултат на войната в Украйна: 35 %, които изпитват най-малко трудности, са уверени, в сравнение с 21 %, които изпитват най-големи финансови затруднения.

Респондентите, които са положителни относно действията на ЕС в подкрепа на Украйна и относно сътрудничеството между държавите членки, са по-уверени, че животът им ще продължи да се променя. Например 40 % от тези, които одобряват действията на ЕС от началото на войната, са уверени, че животът им ще продължи да се променя, в сравнение с 18 % от тези, които не одобряват тези действия.

Респондентите, които смятат, че последните събития, включително войната в Украйна, няма да окажат влияние върху жизнения им стандарт, е по-вероятно да бъдат уверени, че животът им ще остане непроменен (54 %), в сравнение с тези, чийто стандарт на живот все още не е повлиян, но които смятат, че това ще се случи през следващата година (38 %) и тези, чийто стандарт на живот вече е бил засегнат (23 %).

QA12 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота ви, колко уверени сте, че животът ви ще остане непроменен? (%-ЕС)

Общо „увереност“	Общо „Неувереност“	Не знам
ЕС-27	33	65	2
Пол
Мъж	36	63	1
Жена	31	67	2
Възраст
15—24	40	57	3
25—39	35	64	1
40—54	33	66	1
55+	32	66	2
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	33	65	2
Мениджъри	40	59	1
Други бели якички	38	61	1
Ръчни работници	31	68	1
Лица на къщите	25	74	1
Безработни	26	73	1
Пенсионери	31	67	2
Студенти	40	57	3
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	21	78	1
От време на време	34	65	1
Почти никога/никога	35	63	2
Одобряване на подкрепата на ЕС за Украйна
Одобрение	40	59	1
Не одобрявайте	18	81	1
Стандартът ви на живот е...
Вече е намалено	23	76	1
Все още не е намалено, но ще бъде	38	61	1
Не се променя/увеличава	54	45	1

Като цяло ясно изразено мнозинство от гражданите, които одобряват действията на ЕС и подкрепата за Украйна, искат ЕП да играе по-важна роля (62 % от тези, които одобряват подкрепата на ЕС за Украйна, и 62 % от тези, които одобряват конкретни действия на ЕС). Има и мнозинство, което би желало ЕП да играе по-важна роля (51 %) сред онези, които вярват, че животът им ще се промени.

По-малко важна роля на ЕП По-важна роля на ЕП Тези, които одобряват подкрепата на ЕС за Украйна Тези, които одобряват действията на ЕС в подкрепа на Украйна Тези, които не са уверени, че животът им ще остане непроменен QA4 В светлината на инвазията на Русия в Украйна гражданите искат ЕП да играе по-важна роля База = QA13 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота си, колко уверена смятате, че животът ви ще остане непроменен? База = QA14 Нека сега да помислим по-подробно за различните действия, предприети от Европейския съюз в подкрепа на Украйна от началото на войната, като санкции срещу руското правителство или финансова, военна или хуманитарна подкрепа: одобрявате ли или не одобрявате тези действия? База = QA12 Мислейки за войната в Украйна и нейните потенциални последици за живота си, колко уверена смятате, че животът ви ще остане непроменен?

НА 4-ТИ ПЪТ. ЕС И ЕП В ОЧИТЕ НА ГРАЖДАНИТЕ

Тази глава е съсредоточена върху възприятията на гражданите за ЕС и Европейския парламент. Тя започва с разглеждане на възприятията за ролята на Европейския парламент, основните ценности и приоритети, които той следва да защитава, и имиджа, който има сред гражданите. Втората половина на главата е насочена към съсредоточаване върху възприятията на ЕС, включително значението на членството в ЕС и ползите от него.

Предишното проучване през април-май 2022 г. показа образа на Европейския парламент и ЕС на рекордно високи равнища. Въпреки че тези много високи равнища не са поддържани в настоящото проучване, дългосрочната картина остава положителна, като нагласите остават на окуражаващите равнища, отчетени през последната година, въпреки предизвикателствата на войната в Украйна, пандемията от Covid-19 и нарастващите разходи за живот.

В знак на европейска устойчивост и единство европейците разглеждат защитата на общите европейски ценности като демокрацията като приоритет, наред с ценности като защитата на правата на човека, свободата на словото и мисълта и принципите на правовата държава. По отношение на политическите приоритети гражданите искат Европейският парламент да се съсредоточи върху борбата срещу бедността и социалното изключване, върху въпроса за общественото здраве, както и върху икономиката и създаването на работни места.

Близо три четвърти от европейците заявяват, че страната им е спечелила от членството си в ЕС — стабилен показател, подкрепящ признаците на цялостна устойчивост сред населението на ЕС. Основната причина, поради която страната им се е възползвала от членството в ЕС, е приносът на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността, резултат, който се е увеличил значително от октомври/ноември 2021 г., и най-големият от въпросите, поставени в този въпрос. Сред другите причини, посочени в полза на сътрудничеството между държавите от ЕС и приносът на ЕС за икономическия растеж на страната, се открояват.

4.1 Роля и възприятие на Европейския парламент

В този раздел се поставя акцент върху имиджа на Европейския парламент сред гражданите, как се възприема неговата бъдеща роля и как гражданите възприемат неговите приоритети и основни ценности. Имиджът на Европейския парламент остана на високо равнище, със сериозни искания за засилване на ролята му. Освен това съществува широка подкрепа за Европейския парламент да защитава ценности като демокрацията и да дава приоритет на въпроси като бедността и социалното изключване, като тези ценности и приоритети остават стабилни въпреки предизвикателствата, пред които е изправена Европа.

Европейският парламент следва приоритетно да защитава демокрацията. Това продължава да бъде номер едно за гражданите (36 %, -2 процентни пункта от април-май 2022 г.). Поне един от всеки пети смята, че Европейският парламент следва да даде приоритет на защитата на правата на човека в ЕС и по света (29 %, + 2 процентни пункта), свободата на словото и мисълта (28 %, + 1 процентен пункт), върховенството на закона (24 %, + 2 процентни пункта), солидарността между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони (23 %, + 3 процентни пункта) и равенството между жените и мъжете (21 %, -2 процентни пункта). Всички останали стойности се посочват от по-малко от един на всеки петима респонденти.

Резултатите остават последователни от април-май 2022 г. Само два елемента показват промяна от повече от два процентни пункта: солидарността между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони (23 %, + 3 процентни пункта) и зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС (17 %, + 3 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 Демокрация Защита на правата на човека в ЕС и по света Свобода на словото и мисълта Върховенството на закона Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони Равенство между жените и мъжете Толерантност и уважение към многообразието в обществото Човешкото достойнство, включително забраната на смъртното наказание, изтезанията или робството Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС Свобода на движение Борбата срещу дискриминацията и/или защитата на малцинствата Солидарност между ЕС и бедните страни по света Свобода на религията и убежденията Право на търсене на убежище от преследване Други (спонтанни) Няма (Spontaneous) Отказ (Spontaneous) Не знам QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС-27) В сравнение с резултатите от есента на 2021 г., събрани преди руската инвазия в Украйна, обаче се наблюдават някои по-забележими увеличения. Демокрацията, солидарността между държавите — членки на ЕС, и неговите региони и защитата на правата на човека в ЕС и по света са се увеличили с четири процентни пункта, докато зачитането на националната идентичност и култура (+ 3 процентни пункта) и върховенството на закона (+ 2 процентни пункта) също са се увеличили. Повечето оставащи ценности, които ЕП трябва да защитава приоритетно, са останали много стабилни отпреди инвазията на Русия, като единственият спад се наблюдава при равенството между мъжете и жените (-3 процентни пункта).

Човешкото достойнство, включително забраната на смъртното наказание, изтезанията или робството; 17 % Свобода на движение 16 % Толерантност и уважение към многообразието в обществото: 16 % Борбата срещу дискриминацията и за защита на малцинствата: 14 % Зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС: 14 % Демокрация: 36 % Защитата на правата на човека в ЕС и по света: 29 % Свобода на словото и мисълта: 29 % Принципите на правовата държава: 24 % Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони: 23 % Равенство между жените и мъжете: 21 % Зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС: 17 % Толерантност и уважение към многообразието в обществото: 17 % Човешкото достойнство, включително забраната на смъртното наказание, изтезанията или робството: л7 % Свобода на движение: л5 % Борбата срещу дискриминацията и за защита на малцинствата: 14 % Солидарност между ЕС и бедните страни по света: 13 % Свобода на религията и убежденията: 8 % Право на търсене на убежище от преследване: 5 % QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) В 13 държави респондентите смятат, че Европейският парламент следва приоритетно да защитава демокрацията. Защитата на правата на човека се счита за основен приоритет (или съвместен първостепенен приоритет) в девет държави. Свободата на словото и мисълта е най-често споменаваната (или съвместна най-често споменавана) стойност в четири държави членки. Върховенството на закона се нарежда на върха в Словения и България.

Свободата на движение е най-големият общ отговор в България, докато Франция (41 %) е единствената страна, в която равенството между мъжете и жените е най-често споменаваният приоритет. Зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС, е на първо място в Естония.

Демокрация Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС Свобода на движение Равенство между жените и мъжете Демокрация Върховенството на закона Свобода на словото и мисълта QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — най-често споменаваният отговор по държави) Демокрацията се нарежда сред първите три ценности в 21 държави. Пропорциите обаче варират значително — от 51 % в Швеция, 48 % в Германия и 45 % във Финландия до 20 % в Хърватия и Словакия.

Защитата на правата на човека в ЕС и в световен мащаб се нарежда сред първите три в 22 държави. Тази стойност се споменава най-често в Швеция (49 %), Кипър (44 %) и Нидерландия (42 %), а най-малко се споменава в Италия (21 %) и България (23 %).

Свободата на словото и мисълта се нарежда в челната тройка в 13 държави. Споменаванията варират от 34 % във Франция, 33 % в Чехия и 32 % в Австрия до 15 % както в България, така и в Португалия.

В България (37 %) и Словения (31 %) върховенството на закона е най-високата обща ценност за защита, но също така широко се споменава в Гърция (38 %) и Кипър (37 %). За разлика от това 12 % във Франция и 15 % както в Литва, така и в Португалия считат, че това следва да бъде приоритет.

Респондентите в Гърция (39 %), България (34 %), Чехия (32 %) и Португалия (31 %) най-често смятат, че солидарността между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони следва да бъде защитавана приоритетно, като тази стойност се посочва от най-малко 15 % във всяка държава.

Равенството между мъжете и жените е най-често споменаваната стойност от респондентите във Франция (39 %) и се споменава също с 31 % в Испания и 30 % в Белгия. От друга страна, 9 % в Гърция и Латвия смятат, че това трябва да бъде приоритет.

Освен това свободата на движение е много по-вероятно да бъде избрана за приоритет в България (37 %), отколкото в други страни. Делът, според който зачитането на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС, е особено висок в Естония (31 %) и България (30 %).

QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (%)

ЕС-27	ДА БЪДЕ	БГ	CZ	DK	ДЕ	EE	IE	ЕЛ	ES	FR	HR	ТОВА Е	CY	LV	LT	ЛУ	HU	MT	NL	В	PL	PT	РО	SI	SK	FI	SE
Демокрация	36	29	23	42	39	48	22	25	41	36	27	20	39	32	27	29	32	41	35	36	35	32	27	21	23	20	45	51
Защита на правата на човека в ЕС и по света	29	26	23	33	35	32	30	31	32	24	26	28	21	44	39	38	31	32	28	42	28	26	36	27	31	29	32	49
Свобода на словото и мисълта	28	31	15	33	26	31	31	23	28	29	34	28	29	23	29	26	23	20	17	27	32	19	15	21	30	31	29	31
Върховенството на закона	24	17	37	24	16	34	22	18	38	25	12	24	17	37	20	15	18	28	32	20	27	26	15	25	31	29	33	18
Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони	23	21	34	32	19	25	19	18	39	15	17	27	29	28	23	27	28	19	17	28	17	26	31	26	17	22	20	17
Равенство между жените и мъжете	21	30	10	14	24	13	10	26	9	31	39	15	20	24	9	10	19	10	21	20	22	13	22	13	18	13	17	23
Толерантност и уважение към многообразието в обществото	17	18	18	10	19	17	15	18	11	16	20	20	16	7	11	20	14	19	16	24	18	14	16	13	23	14	15	13
Човешкото достойнство, включително забраната на смъртното наказание, изтезанията или робството	17	17	12	12	21	19	12	11	17	15	19	16	19	18	8	12	15	12	18	17	18	17	20	13	14	12	21	26
Зачитане на националните идентичности, култури и традиции в държавите — членки на ЕС	17	15	30	25	19	11	31	20	23	12	13	25	21	22	22	23	19	21	16	19	20	19	22	21	17	26	15	11
Свобода на движение	15	15	37	21	17	7	26	28	8	14	11	25	19	8	12	16	13	21	16	7	13	25	6	26	21	28	15	10
Борба срещу дискриминацията и за защита на малцинствата	14	19	7	6	11	12	10	17	17	14	14	14	18	15	10	13	16	18	24	18	16	12	22	11	8	14	10	10
Солидарност между ЕС и бедните страни по света	13	12	14	9	10	11	7	10	21	16	13	19	13	17	10	12	17	14	17	9	13	11	22	19	12	10	5	12
Свобода на религията и убежденията	8	10	9	4	7	4	11	11	5	5	11	9	9	6	5	6	6	7	13	9	9	11	5	15	7	17	5	4
Право на търсене на убежище от преследване	5	5	4	1	6	4	5	8	3	5	6	4	5	3	3	7	8	7	8	5	9	8	5	8	2	4	4	8
Не знам	1	0	1	2	1	0	2	1	0	1	2	0	1	0	3	1	0	1	4	0	1	1	5	2	2	0	0	0

В сравнение с април-май 2022 г. приоритизирането на защитата на демокрацията придоби по-голямо значение за респондентите в четири държави: Малта (35 %, + 8 процентни пункта), Унгария (41 %, + 4 процентни пункта), Чехия (42 %, + 3 процентни пункта) и Полша (32 %, + 3 процентни пункта). От друга страна, приоритизирането на демокрацията се споменава по-рядко в девет държави членки, най-вече Белгия (29 %, -8 процентни пункта), Нидерландия (36 %, -8 процентни пункта), Словения (23 %, -7 процентни пункта) и Швеция (51 %, -7 процентни пункта). Няма промяна в останалите 14 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — Демокрация) Социално-демографският анализ се фокусира върху шестте най-важни ценности, които гражданите смятат, че Европейският парламент следва да даде приоритет на защитата. Това показва, че мъжете са по-склонни от жените да мислят, че приоритетите следва да включват демокрацията (39 % спрямо 34 %) и върховенството на закона (27 % спрямо 20 %), но обратното е вярно в случая с равенството между мъжете и жените (16 % спрямо 26 %). Хората на възраст 15—24 години са най-склонни да кажат, че приоритет трябва да бъде свободата на словото и мисълта (31 %) и равенството между мъжете и жените (26 %), но е най-малко вероятно да се спомене демокрацията (27 %), солидарността между държавите членки и между регионите (19 %) или върховенството на закона (18 %).

Респондентите, които са завършили образованието си, когато са били на 20 или повече години, е по-вероятно да мислят, че защитата на правата на човека в ЕС и в световен мащаб следва да бъде ценност, която Европейският парламент защитава като приоритет (33 %), в сравнение с тези, които са завършили образованието си, когато са били на 15 или по-млади (23 %).

Респондентите, които смятат, че членството на страната им в ЕС е добро нещо, са по-склонни от тези, които смятат, че е лошо да се каже, че Европейският парламент трябва да даде приоритет на солидарността между държавите — членки на ЕС, и между неговите региони (27 % спрямо 14 %). Различия могат да се видят и по отношение на демокрацията (39 % добро нещо спрямо 27 % лошо нещо) и защитата на правата на човека в ЕС и по света (31 % спрямо 24 %).

И накрая, респондентите с положителен имидж на Европейския парламент са по-склонни от тези с отрицателен имидж да кажат, че следва да се даде приоритет на демокрацията (41 % спрямо 31 %) и солидарността между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони (29 % спрямо 17 %). Свободата на словото и мисълта обаче е по-вероятно да се счита за приоритет от тези с отрицателен образ (34 %), отколкото тези с положителен образ (24 %).

QA5ab Според Вас кои от следните ценности трябва да защитава Европейският парламент приоритетно? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС)

Равенство между жените и мъжете	Солидарност между държавите — членки на ЕС, и между нейните региони	Защита на правата на човека в ЕС и по света	Свобода на словото и мисълта	Демокрация	Върховенството на закона
ЕС-27	21	23	29	28	36	24
Пол
Мъж	16	25	27	30	39	27
Жена	26	22	30	26	34	20
Възраст
15—24	26	19	30	31	27	18
25—39	22	23	30	29	35	23
40—54	20	24	30	28	37	24
55+	20	25	27	27	39	25
Образование (края на)
15—	23	21	23	27	36	22
16—19	21	24	27	29	35	24
20+	19	25	33	28	39	26
Все още учи	24	18	32	31	28	18
Изображение на Европейския парламент
Положително	19	29	31	24	41	27
Неутрален	23	22	28	29	34	22
Отрицателно	20	17	26	34	31	24
Мнение за членството на страната в ЕС
Едно добро нещо	21	27	31	26	39	25
Лошо нещо	20	14	24	33	27	21
Нито добро, нито лошо нещо	22	20	26	32	32	22

Гражданите смятат, че борбата с бедността и социалното изключване (37 %, -1 процентни пункта от април до май 2022 г.) следва да бъде основният приоритет за Европейския парламент, следван от общественото здраве (34 %, -1 процентни пункта), действията срещу изменението на климата (31 %, без промяна) и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (31 %, + 1 процентен пункт). Поне един от всеки пети смята, че приоритет следва да бъде демокрацията и върховенството на закона (27 %, -5 процентни пункта), бъдещето на Европа (27 %, -2 процентни пункта), отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС (24 %, -3 процентни пункта) и борбата срещу тероризма и организираната престъпност (20 %, без промяна).

Единствената забележима промяна от април-май 2022 г. насам е намаляването на дела, в който демокрацията и върховенството на закона се посочват като приоритетна стойност (27 %, -5 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 Борбата срещу бедността и социалното изключване Обществено здраве Действия срещу изменението на климата Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Бъдещето на Европа Демокрация и върховенство на закона Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Борба с тероризма и организираната престъпност Автономност на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката Хуманитарна помощ и помощ за развитие Права на потребителите Селскостопанска политика Приобщаване и многообразие на равенството между половете Миграция и убежище Цифровизация на европейската икономика и общество Други (спонтанни) Няма (Spontaneous) Не знам QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — ЕС-27) Интересно е също така да се сравнят приоритетите на гражданите преди руската инвазия в Украйна със ситуацията само три месеца след войната и настоящото мнение след девет месеца от избухването на конфликта: Проблемът с общественото здраве непрекъснато намалява в сравнение с преди година. Въпреки че борбата срещу бедността и социалното изключване също е в низходяща тенденция, подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места се увеличи като приоритет за гражданите.

Като цяло позицията на по-голямата част от приоритетите се е променила значително след избухването на войната, но сега се е върнала до известна степен на равнищата отпреди войната. Такъв е случаят с бъдещето на Европа, демокрацията и принципите на правовата държава, както и с отбраната и сигурността на ЕС.

Други приоритети отбелязаха значително увеличение или намаляване на популярността в началото на инвазията и оттогава остават на същото ниво. Това включва действия срещу изменението на климата (-9 процентни пункта, след това стабилни), борбата с тероризма и организираната престъпност (-3 процентни пункта, след това стабилна), както и автономността на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката (+ 6 процентни пункта, след това стабилна).

Действия срещу изменението на климата: 39 % Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места: 32 % Демокрация и върховенство на закона: 25 % Бъдещето на Европа: 24 % Ноември 2021 г. Май 2022 Ноември 2022 г. Борбата срещу бедността и социалното изключване: 37 % Обществено здраве: 34 % Действия срещу изменението на климата: 31 % Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места: 31 % Бъдещето на Европа: 27 % Демокрация и върховенство на закона: 27 % Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС: 24 % Борбата с тероризма и организираната престъпност: 20 % Автономността на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката: 17 % QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — ЕС-27) Приоритетните теми, които Европейският парламент трябва да разгледа, се различават значително в рамките на ЕС. В седем държави респондентите най-много искат борбата с бедността и социалното изключване да бъде приоритетна. В пет държави респондентите най-много искат общественото здраве да бъде приоритизирано. Действията срещу изменението на климата са основен приоритет в шест държави, докато в пет държави членки приоритетът е подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места (по-високи, отколкото през април-май 2022 г., където това беше най-важният приоритет само в Гърция).

В Германия и Финландия основният приоритет е демокрацията и върховенството на закона, докато в Полша отбраната и сигурността на ЕС са основен приоритет. Най-висок приоритет в Чехия е автономността на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката.

Борбата с бедността и социалното изключване е една от трите най-често споменавани теми в 21 държави, като в целия ЕС делът им варира от 59 % в Португалия, 58 % в Гърция и 50 % в Литва до 25 % в Малта, 26 % във Финландия и 27 % в Естония.

Общественото здраве се нарежда сред първите три теми в 17 държави. Той се споменава най-често в Кипър (53 %), Испания (49 %), Португалия и Гърция (44 %), но с по-малко от един на всеки пет в Германия, Швеция (17 %) и Чехия (18 %).

Делът на респондентите, които споменават действия срещу изменението на климата, е най-висок в Швеция (55 %), Нидерландия (52 %) и Дания (47 %) и най-нисък в Латвия (9 %), Естония и България (и двете по 10 %).

Подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места е приоритетна тема за 55 % в Гърция, 49 % в Португалия и 48 % в Литва в сравнение с 15 % в Нидерландия, 16 % в Швеция и 18 % в Дания.

Във Финландия (42 %) и Германия (41 %) демокрацията и върховенството на закона се считат за приоритетна тема за Европейския парламент. Той се споменава и от 44 % в Швеция, докато респондентите е най-малко вероятно да изберат това като приоритет в Португалия (12 %) и Литва (13 %).

Бъдещето на Европа се споменава най-често в Чехия (38 %), Германия (36 %) и Финландия (35 %). В другия край на скалата се споменава с 12 % в Кипър и 17 % в Португалия.

Делът на респондентите, които смятат, че приоритетна тема е отбраната и сигурността на ЕС, варира от 44 % в Литва, 42 % в Чехия и 40 % във Финландия до 11 % в Португалия и 12 % във Франция.

Автономността на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката се счита за основен приоритет в Чехия (49 %) и се избира с 30 % в Естония.

Нито една от другите теми не е на първо място в нито една държава. Заслужава обаче да се отбележи, че респондентите в Швеция (38 %) са много по-склонни от тези в други държави да споменат борбата с тероризма и организираната престъпност, докато тези в Малта най-вероятно ще дадат приоритет на правата на потребителите (34 %). Респондентите в Словакия са по-склонни от тези в други държави да дадат приоритет на селскостопанската политика (30 %), докато голям дял в Швеция споменават равенството между половете, приобщаването и многообразието (32 %). Миграцията и убежището се избират много по-често в Кипър (32 %), отколкото в други държави.

Борбата срещу бедността и социалното изключване Обществено здраве Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места Сигурността на отбраната на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС Действия срещу изменението на климата Автономност на ЕС в областта на промишлеността и енергетиката Демокрация и върховенство на закона QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — Най-често споменаваният отговор по държави)

В 13 държави респондентите са по-малко склонни да кажат, че борбата срещу бедността и социалното изключване следва да бъде разглеждана като приоритет, отколкото през април-май 2022 г. Най-голям спад се наблюдава в Хърватия (40 %, -8 процентни пункта), Португалия (59 %, -7 процентни пункта), Австрия (33 %, -7 процентни пункта) и Малта (25 %, -7 процентни пункта). Има увеличение в три държави: Швеция (40 %, + 8 процентни пункта), Полша (28 %, + 4 процентни пункта) и Чехия (28 %, + 4 процентни пункта). Данните остават непроменени в останалите 11 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — Борба с бедността и социалното изключване) В 14 държави членки е по-малко вероятно респондентите да кажат, че общественото здраве следва да бъде разглеждано като приоритет в сравнение с април-май 2022 г. Най-голямо намаление се наблюдава в Люксембург (25 %, -12 процентни пункта), Португалия (44 %, -9 процентни пункта) и Гърция (44 %, -8 процентни пункта). Споменаването на общественото здраве леко се е увеличило в Дания (21 %, + 3 процентни пункта) и е останало непроменено в останалите 12 държави.

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — Обществено здраве) Социално-демографският анализ се фокусира върху осемте най-важни приоритета, определени от респондентите, и показва, че някои от най-големите различия се основават на образователните нива. Колкото по-дълго един респондент остава в образованието, толкова по-вероятно е Европейският парламент да даде приоритет на демокрацията и върховенството на закона, действията срещу изменението на климата, бъдещето на Европа и отбраната и сигурността на ЕС, и толкова по-малко вероятно е да се каже, че приоритетът трябва да бъде общественото здраве или борбата срещу бедността и социалното изключване.

Подобен модел може да се види и по отношение на финансовото състояние на респондентите. Колкото по-малко са финансовите им затруднения, толкова по-вероятно е те да приоритизират демокрацията и върховенството на закона, действията срещу изменението на климата, бъдещето на Европа и отбраната и сигурността на ЕС, и толкова по-малко вероятно е да се каже, че приоритетът следва да бъде борбата срещу бедността и социалното изключване или подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места. По-загрижените за бедността и социалното изключване и за разходите за живот е по-вероятно да искат ЕП да играе по-важна роля.

Анализът показва също така, че жените са по-склонни от мъжете да заявят, че борбата срещу бедността и социалното приобщаване (40 % спрямо 34 %) и общественото здраве (37 % спрямо 30 %) следва да бъдат приоритет от Европейския парламент. Мъжете са по-склонни от жените да искат да дадат приоритет на демокрацията и върховенството на закона (29 % спрямо 24 %).

Основните разлики по възраст са, че по-младите респонденти са по-склонни от по-възрастните групи да споменават действия срещу изменението на климата, докато по-възрастните респонденти са по-склонни да споменават общественото здраве, отбраната и сигурността на ЕС и борбата срещу тероризма и организираната престъпност.

Респондентите, които смятат, че членството на страната им в ЕС е добро нещо, е по-вероятно да искат действията срещу изменението на климата да бъдат разгледани като приоритет (37 % спрямо 18 % от тези, които смятат, че членството в ЕС е лошо) и същото може да се види и за бъдещето на Европа (31 % спрямо 18 %). Борбата с тероризма и организираната престъпност се споменава по-често от онези, които смятат, че членството в ЕС е лошо нещо (24 % спрямо 18 % от тези, които смятат, че това е нещо добро).

И накрая, респондентите с положително становище на Европейския парламент са по-склонни от тези с отрицателно становище да кажат, че Парламентът следва да даде приоритет на демокрацията и върховенството на закона (31 % спрямо 23 %), действията срещу изменението на климата (38 % спрямо 22 %) и бъдещето на Европа (32 % спрямо 22 %). Тези, които отдават приоритет на демокрацията и върховенството на закона, също са по-склонни да искат Европейският парламент да играе по-важна роля.

QA6ab Кои от следните теми бихте искали да разгледате приоритетно от Европейския парламент? На първо място? А след това? (Максимум 4 отговора) (% — ЕС)

Обществено здраве	Действия срещу изменението на климата	Борбата срещу бедността и социалното изключване	Подкрепа за икономиката и създаване на нови работни места	Бъдещето на Европа	Борба с тероризма и организираната престъпност	Демокрация и върховенство на закона	Отбраната и сигурността на ЕС, включително защитата на външните граници на ЕС
ЕС-27	34	31	37	31	27	20	27	24
Пол
Мъж	30	31	34	31	29	19	29	25
Жена	37	32	40	30	26	20	24	22
Възраст
15—24	30	40	34	32	31	14	24	19
25—39	33	33	36	32	29	17	28	21
40—54	33	30	38	34	25	20	26	24
55+	36	29	38	28	26	22	27	26
Образование (края на)
15—	44	24	43	32	22	21	20	18
16—19	35	27	36	34	28	20	26	25
20+	29	38	36	27	28	20	30	26
Все още учи	29	43	37	30	30	14	26	17
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	36	21	46	35	19	20	22	17
От време на време	37	27	39	35	26	18	23	20
Почти никога/никога	31	35	34	28	29	20	29	26
Изображение на Европейския парламент
Положително	30	38	35	32	32	17	31	27
Неутрален	36	30	37	31	26	20	25	22
Отрицателно	34	22	39	29	22	23	23	22
Мнение за членството на страната в ЕС
Едно добро нещо	31	37	37	31	31	18	29	26
Лошо нещо	31	18	34	29	18	24	22	20
Нито добро, нито лошо нещо	39	25	37	32	23	21	23	21
Роля на Европейския парламент
По-важно	33	35	37	31	30	19	29	23
По-малко важно	32	24	35	31	24	22	25	24
Няма промяна	34	32	38	35	27	21	24	28

Гражданите са два пъти по-склонни да имат положителен образ на Европейския парламент, отколкото да имат негативен имидж. Повече от една трета от гражданите (36 %, -3 процентни пункта от април-май 2022 г.) имат положителен имидж за Европейския парламент. По-малко от един на всеки пет (17 %, + 1 процентен пункт) имат отрицателно изображение, докато 45 % (+ 2 процентни пункта) казват, че изображението им е неутрално.

Промените след последното проучване обърнаха положителната промяна, наблюдавана между ноември-декември 2021 г. и април-май 2022 г., и в резултат на това позицията сега е подобна на тази преди година. В по-дългосрочен план разликата между тези с положителен образ и негативен образ (сега + 19 точки) е по-голяма, отколкото през повечето от последните десет години.

Ноември 2011 EB76.3 Ноември — декември 2012 г. EB78.2 Юни 2013 EB79.5 Ноември — декември 2014 EB82.4 Септември 2015 EB84.1 Септември — октомври 2016 EB86.1 Септември — октомври 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Септември 2018 EB90.1 Октомври 2019 EB92.2 Ноември — декември 2020 г. EB94.2 Ноември — декември 2021 г. EB96.2 Април — май 2022 г. EB97.3 Октомври — ноември 2022 EB98.1 Общо „положително“ Неутрален Общо „отрицателно“ Не знам QA3 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен образ на Европейския парламент? (% — ЕС) В 25 държави членки положителното мнение на Европейския парламент е по-широко разпространено, отколкото отрицателното мнение. Мненията са най-положителни в Малта (62 %), Ирландия (58 %), Швеция (53 %), Люксембург, Дания и Португалия (всички 51 %). Само в две държави респондентите са по-склонни да имат отрицателно мнение, отколкото положително мнение: Франция (26 % отрицателна спрямо 22 % положителна) и Гърция (28 % спрямо 27 %).

Като цяло неутралният възглед е доминиращ в 17 държави, докато положителният имидж е най-често срещаният отговор в осем държави. В Италия и Нидерландия становището е разделено (с равен дял положителни и неутрални отговори).

Общо „положително“ Неутрален Общо „отрицателно“ Не знам QA3 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен образ на Европейския парламент? (%)

В пет държави респондентите са по-склонни да имат положителна представа за Европейския парламент, отколкото през ноември-декември 2021 г., като най-голямото увеличение се наблюдава в Швеция (53 %, + 12 процентни пункта). Делът с положителен имидж е намалял в 12 държави, най-вече в Полша (39 %, -12 процентни пункта) и е останал стабилен в останалите 10 държави.

В резултат на тези промени положителното мнение сега е мнението на малцинството във Франция.

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA3 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен образ на Европейския парламент? (% — общо „положително“) Социално-демографският анализ показва ясни различия по степен на образование и финансово положение. Респондентите, завършили образование на възраст 20 или повече години, имат по-положително мнение за Европейския парламент, отколкото тези, които са завършили образование на възраст 15 години или по-млади (42 % спрямо 27 %). Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, е по-вероятно да имат положително мнение, отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (40 % спрямо 23 %).

Делът, който поддържа положително становище на Европейския парламент, е последователен по възрастова група, въпреки че е по-вероятно по-възрастните респонденти да имат отрицателно мнение (20 % от лицата на възраст 55 или повече години, в сравнение с 10 % от тези на възраст 15—24 години). Положителният имидж на Европейския парламент е по-широко разпространен от мениджърите (49 %), особено в сравнение с домакините (24 %), работниците, работещи с ръчни работници (28 %), и безработните респонденти (28 %).

Гражданите на ЕС, които следват европейската политика (47 %) също са по-склонни да имат положителен имидж на Европейския парламент, отколкото тези, които не го правят (22 %).

Анализът показва също така, че е по-вероятно респондентите с положителен имидж на ЕС да имат и положителна представа за Европейския парламент (65 % спрямо 4 % от тези с отрицателен имидж на ЕС). Освен това гражданите, които смятат, че нещата в ЕС вървят в правилната посока (61 %), е по-вероятно да имат положителен имидж на Европейския парламент, отколкото тези, които смятат, че нещата вървят в грешната посока (21 %).

QA3 Като цяло имате ли много положителен, сравнително положителен, неутрален, доста отрицателен или много отрицателен образ на Европейския парламент? (% — ЕС)

Общо „положително“	Неутрален	Общо „отрицателно“	Не знам
ЕС-27	36	45	17	2
Възраст
15—24	36	50	10	4
25—39	36	46	17	1
40—54	36	44	19	1
55+	35	43	20	2
Образование (края на)
15—	27	46	23	4
16—19	33	45	21	1
20+	42	41	16	1
Все още учи	40	50	7	3
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	41	35	23	1
Мениджъри	49	39	12	0
Други бели якички	40	44	15	1
Ръчни работници	28	49	21	2
Лица на къщите	24	52	21	3
Безработни	28	48	20	4
Пенсионери	35	43	20	2
Студенти	40	50	7	3
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	23	42	32	3
От време на време	32	48	18	2
Почти никога/никога	40	43	16	1
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	65	30	4	1
Неутрален	12	72	14	2
Общо „отрицателно“	4	23	72	1
Нещата в ЕС се случват в...
Правилната посока	61	34	4	1
Грешна посока	21	49	29	1
Нито пък	39	50	9	2
Следете европейската политика
Следвайте	47	37	16	0
Не следвайте	22	54	21	3

Налице е широка подкрепа за по-важната роля на Европейския парламент. Повече от половината граждани (55 %, -3 процентни пункта от ноември до декември 2021 г.) биха искали Европейският парламент да играе по-важна роля, докато 28 % (+ 1 процентен пункт) искат Европейският парламент да играе по-малко важна роля.

Няма промяна/Както е сега (Spontaneous) 9 (+ 1) По-малко важно 28 (+ 1) (Окт/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г.) По-важно 55 (-3) QA4 Искате ли лично да видите, че Европейският парламент играе по-важна или по-малко важна роля? (% — ЕС-27) Желанието за по-важна роля на Европейския парламент намаля през последната година (-3 процентни пункта от ноември-декември 2021 г.) и това продължава постепенното отрицателно изместване от ноември до декември 2020 г. Дългосрочната тенденция обаче е положителна, като настоящите рейтинги все още са по-високи от повечето проучвания преди 2019 г.

Ноември 2011 EB76.3 Ноември — декември 2012 г. EB78.2 Юни 2013 EB79.5 Ноември — декември 2014 EB82.4 Септември 2015 EB84.1 Септември — октомври 2016 EB86.1 Септември — октомври 2017 EB88.1 Apr. 2018 EB89.2 Септември 2018 EB90.1 Октомври 2019 EB92.2 Ноември — декември 2020 г. EB94.2 Ноември — декември 2021 г. EB96.2 Октомври — ноември 2022 EB98.1 Февруари — март 2019 г. EB91.1 По-важно По-малко важно Няма промяна/Както е сега (Spontaneous) Не знам QA4 Искате ли лично да видите, че Европейският парламент играе по-важна или по-малко важна роля? (% — ЕС) Желанието за по-важна роля на Европейския парламент се наблюдава в 23 държави членки, където относителното мнозинство от гражданите искат по-влиятелна институция, варираща от 87 % в Кипър до 39 % в Естония и Швеция. В три държави мнозинството от респондентите биха желали Европейският парламент да играе по-малко важна роля в бъдеще: Словакия (53 % по-малко важна), Чехия (50 %) и Дания (36 %). В Австрия има равен баланс между тези, които искат повече или по-малко важна роля (и двете по 39 %).

Полезно е да се сравнят отговорите на този въпрос относно ролята на Европейския парламент с тези, които се отнасят до общия му имидж сред гражданите. Широкото послание в целия ЕС е, че тези, които имат положителен имидж на Европейския парламент, е много по-вероятно да искат той да играе по-важна роля. Следвайки връзката между тези две гледни точки, тези, които имат отрицателен образ на институцията, е по-вероятно да искат тя да играе по-малко важна роля. В същото време отделни ситуации могат да бъдат намерени на национално равнище, като например в Гърция, където имиджът на Европейския парламент не е особено висок, въпреки че респондентите биха искали той да играе по-важна роля. От друга страна, цялостният имидж е положителен в Дания и Швеция, но е под средното по отношение на желанието да се види по-важна роля.

По-важно По-малко важно Няма промяна/Както е сега (Spontaneous) Не знам QA4 Искате ли лично да видите, че Европейският парламент играе по-важна или по-малко важна роля? (%)

Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. QA4 Искате ли лично да видите, че Европейският парламент играе по-важна или по-малко важна роля? (% — по-важно)

В сравнение с ноември-декември 2021 г. подкрепата за по-важна роля на Европейския парламент нарасна с най-малко три процентни пункта в три държави: Естония (39 %, + 8 процентни пункта), Гърция (75 %, + 5 процентни пункта) и Литва (66 %, + 3 процентни пункта). Има 15 държави членки, в които подкрепата за по-важна роля на Европейския парламент е намаляла от ноември до декември 2021 г. Най-съществените намаления се наблюдават в Ирландия (54 %, -14 процентни пункта), Словения (57 %, -12 процентни пункта) и Дания (29 %, -11 процентни пункта).

От социално-демографска гледна точка е по-вероятно по-младите респонденти да искат по-важна роля за Европейския парламент (58 % от лицата на възраст 15—24 години в сравнение с 53 % от лицата на възраст 55 или повече години), като по-малък дял иска по-малко важна роля (20 % спрямо 30 %).

Освен това по-образованите респонденти изразяват по-силно желание за по-важна роля за Европейския парламент (61 % от тези, които са напуснали образованието на възраст над 20 години), както и мениджърите (64 %) и студентите (61 %). Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки, също е по-вероятно да искат по-важна роля за Европейския парламент (57 % в сравнение с 48 % от тези, които изпитват затруднения през повечето време).

Както бе отбелязано по-горе в анализа по държави, съществува връзка между цялостния имидж на респондентите за Европейския парламент и желанието за по-важна роля. Като цяло почти осем от всеки десет от тези, които имат положителен имидж на институцията, искат тя да играе по-важна роля (78 %), в сравнение с около трима от всеки десет от тези с отрицателен имидж (29 %).

QA4 Искате ли лично да видите, че Европейският парламент играе по-важна или по-малко важна роля? (% — ЕС)

По-важно	По-малко важно	Няма промяна/Както е сега (Spontaneous)	Не знам
ЕС-27	55	28	9	8
Възраст
15—24	58	20	10	12
25—39	56	28	9	7
40—54	55	30	8	7
55+	53	30	9	8
Образование (края на)
15—	51	28	8	13
16—19	51	33	9	7
20+	61	24	9	6
Все още учи	61	16	11	12
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	57	28	10	5
Мениджъри	64	22	10	4
Други бели якички	58	28	8	6
Ръчни работници	50	34	8	8
Лица на къщите	51	27	11	11
Безработни	52	29	7	12
Пенсионери	51	31	9	9
Студенти	61	16	11	12
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	48	34	8	10
От време на време	52	32	8	8
Почти никога/никога	57	26	10	7
Изображение на Европейския парламент
Положително	78	9	10	3
Неутрален	48	30	11	11
Отрицателно	29	63	3	5

4.2 Възприемане на ЕС

В този раздел на доклада се разглеждат нагласите към ЕС и как те са се променили с течение на времето. По-специално гражданите се приканват да обмислят как считат членството си в ЕС: дали това е добро или лошо нещо и защо.

Точно както отношението към Европейския парламент остана положително през последната година, имиджът на ЕС също поддържа силна позиция, като ясно мнозинство от гражданите изразиха положително мнение за членството си в ЕС и го считат за важно за тяхната страна.

В основата на тези положителни виждания са ясните възприятия за ползите, които членството в ЕС носи. Трите основни ползи се разглеждат като приноса на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността, подобряването на сътрудничеството между държавите членки и икономическия растеж на национално равнище.

Имиджът на ЕС стана по-негативен през последните шест месеца, като 47 % от гражданите заявяват, че имат положително мнение за ЕС (-5 процентни пункта от април-май 2022 г.). Делът с отрицателен поглед е 14 % (+ 2 процентни пункта), докато 38 % са неутрални (+ 2 процентни пункта). Тези промени обърнаха положителната промяна, наблюдавана между ноември-декември 2021 г. и април-май 2022 г., въпреки че картината все още е относително положителна, когато се разглеждат по-дългосрочните тенденции, с разлика между положителните и отрицателните възгледи от 33 процентни пункта.

Общо „положително“ Неутрален Общо „отрицателно“ Не знам D78 Като цяло, представя ли ви ЕС много положителен, доста положителен, неутрален, доста отрицателен или много негативен образ? (% — ЕС) Във всяка държава — членка на ЕС, положителната представа за ЕС е по-разпространена от отрицателната, а в 23 държави най-често срещаният отговор е положителната представа за ЕС. В Словакия, Испания, Гърция и Словения неутралната гледна точка е доминираща.

Общо „положително“ Неутрален Общо „отрицателно“ Не знам D78 Като цяло, представя ли ви ЕС много положителен, доста положителен, неутрален, доста отрицателен или много негативен образ? (%) Респондентите най-вероятно ще имат положителна представа за ЕС в Ирландия (70 %), Люксембург (67 %), Португалия (65 %), Малта (64 %), Дания и Швеция (и двете по 63 %). Отрицателно мнение е най-често срещано в Гърция (29 %), Словакия (25 %), Чехия и Австрия (и двете по 22 %).

Малта (64 %, + 6 процентни пункта) и Дания (63 %, + 3 процентни пункта) са единствените държави, които показват ясно увеличение на положителните виждания за ЕС от април-май 2022 г. насам. В 15 държави респондентите са по-малко вероятно да кажат, че имат положителна представа за ЕС, като най-голям спад се наблюдава в Полша (53 %, -9 процентни пункта), Словения (43 %, -9 процентни пункта), Белгия (43 %, -8 процентни пункта) и Португалия (65 %, -8 процентни пункта). Положителното мнение остана относително стабилно в останалите държави.

В сравнение с есента на 2021 г. обаче увеличенията в Малта (+ 12 процентни пункта) и Дания (+ 10 процентни пункта) стават по-големи, докато нетните увеличения се отбелязват и в Словакия (+ 5 процентни пункта), Румъния, Австрия и Люксембург (+ 4 процентни пункта). Нетно намаление се отчита в 10 държави членки и редица намаления, наблюдавани от пролетта на 2022 г. насам, са смекчени, като например в Полша (-5 процентни пункта) и Португалия (-2 процентни пункта). В Белгия намалението на анулираните плащания (+ 2 процентни пункта). Отпреди руската инвазия Словения (-9 процентни пункта), Испания (-6 процентни пункта) и Германия (-5 процентни пункта) са страните с най-голям нетен спад в положителния имидж на ЕС.

Социално-демографският анализ показва големи различия въз основа на образователното равнище, професията и финансовото положение. Респондентите, които са завършили образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да имат положителна представа, отколкото тези, които са завършили на 15 или по-млади (57 % спрямо 35 %). Мениджърите (61 %) и студентите (56 %) са най-склонни да имат положителна представа за ЕС, особено в сравнение с домакините и безработните респонденти (и двете по 34 %). Анализът показва също така, че респондентите с най-малко финансови затруднения са по-склонни да имат положителна представа (53 %), в сравнение с тези, които изпитват най-големи затруднения (31 %).

Има и различия по възрастови групи, като респондентите на възраст 15—24 години са по-склонни да имат положителна представа за ЕС (53 % спрямо 45 % от лицата на възраст над 55 години).

Участниците, които следват европейската политика (57 %), е по-вероятно да имат положителен имидж на ЕС, отколкото тези, които не го правят (35 %).

D78 Като цяло, представя ли ви ЕС много положителен, доста положителен, неутрален, доста отрицателен или много негативен образ? (% — ЕС)

Общо „положително“	Неутрален	Общо „отрицателно“	Не знам
ЕС-27	47	38	14	1
Възраст
15—24	53	38	8	1
25—39	48	39	13	0
40—54	46	38	16	0
55+	45	37	17	1
Образование (края на)
15—	35	43	20	2
16—19	42	41	17	0
20+	57	32	11	0
Все още учи	56	36	7	1
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	49	33	18	0
Мениджъри	61	29	10	0
Други бели якички	50	37	13	0
Ръчни работници	40	44	16	0
Лица на къщите	34	46	19	1
Безработни	34	45	20	1
Пенсионери	46	37	16	1
Студенти	56	36	7	1
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	31	36	31	2
От време на време	39	44	16	1
Почти никога/никога	53	35	11	1
Следете европейската политика
Следвайте	57	32	11	0
Не следвайте	35	46	18	1

Повече от шест от десет европейци (62 %, -3 процентни пункта от април до май 2022 г.) смятат, че членството на страната им в ЕС е добро нещо, докато един на всеки десет (10 %, + 2 процентни пункта) смята, че членството в ЕС е лошо нещо за тяхната страна и около един на всеки четирима (27 %, + 1 процентен пункт) е неутрален.

Както и при други въпроси, през последните шест месеца настъпи отрицателна промяна и това обърна положителната тенденция, наблюдавана между ноември-декември 2021 г. и април-май 2022 г. Въпреки това, отново заедно с други мерки, настоящата позиция остава положителна, когато се разглеждат по-дългосрочните тенденции. Резултатите през последните години са сред най-положителните регистрирани през последните 15 години.

Едно добро нещо Лошо нещо Нито добро, нито лошо нещо Не знам Най-общо казано, смятате ли, че членството на Нашата държава в ЕС е...? (% — ЕС) Въпреки че това е мнението на мнозинството в 25 държави членки, съществуват значителни различия между отделните държави. Респондентите най-вероятно смятат, че членството в ЕС е добро за страната им в Люксембург (90 %), Ирландия (83 %), Литва и Малта (и двете по 79 %), в сравнение с 42 % в Австрия, 43 % в Гърция и 44 % в Словакия. В Словакия и Гърция доминиращото мнение е, че членството не е нито добро, нито лошо за страната им (съответно 47 % и 44 %).

Румъния (23 %) и Австрия (20 %) са единствените страни, в които поне една от всеки пет държави смята, че членството в ЕС е лошо нещо за тяхната страна.

Положителното мнение за членството в ЕС е най-често срещано в северните и югозападните райони на Европа и най-малко в Южна и особено в Югоизточна Европа.

Легенда на картата Най-общо казано, смятате ли, че членството на Нашата държава в ЕС е...? (% — хубаво нещо) В пет държави членки се наблюдава увеличение на положителните виждания за членството в ЕС от април до май 2022 г., като най-голямата е в Малта (79 %, + 5 процентни пункта). В 13 държави респондентите са по-малко склонни да кажат, че членството на страната им в ЕС е добро нещо, като най-големите спадове се наблюдават в Естония (66 %, -10 процентни пункта), Словения (58 %, -9 процентни пункта), Германия (70 %, -7 процентни пункта) и Полша (65 %, -7 процентни пункта). Положителното мнение остана относително стабилно в останалите девет държави.

Едно добро нещо Нито добро, нито лошо нещо Лошо нещо Не знам Най-общо казано, смятате ли, че членството на Нашата държава в ЕС е...? (%) Както беше отбелязано през предходните години, настоящият социално-демографски анализ показва, че подкрепата за членството в ЕС е по-силна сред по-младите респонденти. Подкрепата е най-висока сред лицата на възраст 15—24 години (68 %) и най-ниска сред тези 55+ (60 %).

Анализът също така показва, че тези, които са останали в образованието най-дълго (72 %), са много по-склонни да мислят, че членството на страната им в ЕС е добро нещо, отколкото тези, които са напуснали училище на възраст 16—19 години (55 %) или на възраст 15 години и по-млади (51 %). Подкрепата е висока и сред мениджърите (76 %) и студентите (73 %), особено в сравнение с домакините (48 %).

Подкрепата за членство в ЕС е много по-голяма сред тези, които рядко/никога нямат затруднения при плащането на сметки (70 %), в сравнение с тези, които имат проблеми от време на време (52 %) или през повечето време (43 %).

Тези модели са подобни на наблюдаваните по-горе по отношение на цялостния имидж на респондентите за ЕС, а отговорите на двата въпроса са тясно свързани. Респондентите, които имат положителен имидж на ЕС, най-вече смятат, че членството на страната им в ЕС е добро (89 %), докато само 16 % смятат това, ако имиджът им за ЕС е отрицателен.

Най-общо казано, смятате ли, че членството на Нашата държава в ЕС е...? (% — ЕС)

Едно добро нещо	Лошо нещо	Нито добро, нито лошо нещо	Не знам
ЕС-27	62	10	27	1
Възраст
15—24	68	7	23	2
25—39	63	10	27	0
40—54	61	10	28	1
55+	60	10	29	1
Образование (края на)
15—	51	11	35	3
16—19	55	12	32	1
20+	72	7	20	1
Все още учи	73	6	20	1
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	63	10	26	1
Мениджъри	76	7	17	0
Други бели якички	63	9	27	1
Ръчни работници	54	13	32	1
Лица на къщите	48	10	40	2
Безработни	58	10	30	2
Пенсионери	60	10	28	2
Студенти	73	6	20	1
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	43	18	36	3
От време на време	52	12	35	1
Почти никога/никога	70	7	22	1
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	89	2	9	0
Неутрален	46	8	45	1
Общо „отрицателно“	16	41	41	2

Две трети от гражданите (66 %) заявяват, че за тях е важно страната им да е държава — членка на ЕС (-4 процентни пункта от април до май 2022 г.).25 Респондентите бяха помолени да използват скала от 1 до 10, където „1„означава „не е важно„, а 10 означава „изключително важно“. В този анализ „важни„включва тези, които дават резултат от 7—10, „не е важно„резултат от 1—4 и „умерено важен“ резултат от 5 или 6. Около един на всеки десет (11 %, + 2 процентни пункта) смятат, че това не е важно и малко над един на всеки пет (22 %, + 2 процентни пункта) са неутрални. От есента на 2021 г. обаче това представлява нетно увеличение (+ 5 процентни пункта) на процента на гражданите, които казват, че е важно тяхната държава да е държава — членка на ЕС, когато почти една четвърт са неутрални (24 %, -2 процентни пункта), а 14 % (-3 процентни пункта) заявяват, че това не е важно.

(Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2021 г.) Общо „не е важно“ (1—4) 11 (+ 2) Общо „Неутрално“ (5—6) 22 (+ 2) Не знам 1 (=) Общо „важни“ (7—10) 66 (-4) QA8 Колко важно за Вас е, че (нашата държава) е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — ЕС-27) Мнозинството от респондентите във всяка държава членка заявяват, че за тях е важно тяхната държава да е член на ЕС, въпреки че пропорциите варират значително: от 89 % в Люксембург, 83 % в Ирландия и 82 % в Литва и Малта до 48 % в Словакия и 54 % във всяка от България, Кипър и Румъния. Чехия (21 %) е единствената страна, в която всеки пети казва, че за тях не е важно, че страната им е член на ЕС.

В югоизточните страни като Кипър, Румъния и България, както и в някои източноевропейски държави, като Чехия и Словакия, значението на държавите — членки на ЕС, на респондентите е по-слабо изразено, отколкото в други държави. Респондентите в страните в северните райони на Европа е по-вероятно да видят членството на страната си в ЕС като важно.

Легенда на картата QA8 Колко важно за Вас е, че (нашата държава) е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? Общо „важни (7—10) (%) Предишното проучване (април-май 2022 г.) отчете известно голямо увеличение на пропорциите, които смятат, че членството на страната им в ЕС е важно. Оттогава констатациите за отделните държави в повечето случаи са станали по-негативни или са останали стабилни.

В 14 държави значението на членството е намаляло с най-малко три процентни пункта, като най-големият е наблюдаван в Португалия (75 %, -10 процентни пункта), Естония (62 %, -9 процентни пункта), Белгия (66 %, -8 процентни пункта) и Словения (59 %, -8 процентни пункта). Има малки увеличения в две държави: Люксембург (89 %, + 3 процентни пункта) и Швеция (73 %, + 3 процентни пункта).

В сравнение с преди руската инвазия в Украйна обаче през есента на 2021 г. се отчита нетно намаление само в Словения (-4 процентни пункта) с нетно увеличение в общо 20 държави членки, най-голямата от които е в Литва (+ 20 процентни пункта), Малта (+ 18 процентни пункта) и Люксембург (+ 17 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA8 Колко важно за Вас е, че (нашата държава) е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — общо „Важно“) Социално-демографският анализ показва, че мнозинството във всяка група заявяват, че за тях е важно страната им да е член на ЕС, но тези възгледи се поддържат по-силно от тези с висше образование и по-малко финансови затруднения. Това отразява резултатите от предишния въпрос, където тези групи са по-склонни да мислят, че членството на страната им в ЕС е добро нещо.

По-конкретно, около три четвърти (76 %) от тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години, смятат, че членството на страната им в ЕС е важно, в сравнение с 62 %, които са завършили възраст 16—19 години, и 53 %, които са навършили 15 години или по-млади. Сред социално-професионалните групи ръководителите (79 %) и студентите (77 %) са най-склонни да кажат, че членството в ЕС е важно, особено в сравнение с домакините (53 %).

Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки (73 %), е по-вероятно да кажат, че за тях тяхната страна е член на ЕС, в сравнение с тези, които имат проблеми от време на време (60 %) или през по-голямата част от времето (48 %).

Има известни различия по възрастови групи, като тези на възраст 15—24 години (71 %) най-вероятно заявяват, че членството на страната им в ЕС е важно (в сравнение с 65 % от лицата на възраст над 55 години).

Не е изненадващо, че девет от десет (90 %) респонденти с положителен имидж на ЕС казват, че членството на страната им е важно за тях, в сравнение с 23 % от тези с негативен имидж.

QA8 Колко важно за Вас е, че (нашата държава) е държава членка на Европейския съюз? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където 1 означава „не е важно„, а 10 означава „изключително важно“? (% — ЕС)

Общо „важни“	Общо „Неутрално“	Общо „не е важно“	Не знам
ЕС-27	66	22	11	1
Възраст
15—24	71	20	7	2
25—39	68	21	11	0
40—54	66	22	11	1
55+	65	22	12	1
Образование (края на)
15—	53	30	14	3
16—19	62	24	13	1
20+	76	16	8	0
Все още учи	77	17	4	2
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	68	18	13	1
Мениджъри	79	15	6	0
Други бели якички	69	21	10	0
Ръчни работници	60	26	13	1
Лица на къщите	53	33	12	2
Безработни	58	26	14	2
Пенсионери	65	22	12	1
Студенти	77	17	4	2
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	48	30	19	3
От време на време	60	27	12	1
Почти никога/никога	73	18	8	1
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	90	9	1	0
Неутрален	53	36	9	2
Общо „отрицателно“	23	30	46	1

Като се има предвид мнението им, че членството в ЕС е добро нещо, повече от седем на всеки десет граждани на ЕС (72 %, няма промяна от ноември-декември 2021 г.) смятат, че в крайна сметка страната им се е възползвала от това да бъде част от ЕС. Малко над един на всеки пет (22 %, -1 процентни пункта) заявява, че страната им не се е възползвала от членството си.

Възползвайте се Не се възползва Не знам QA9 Като се има предвид всичко, бихте ли казали, че (нашата държава) в крайна сметка се е възползвала или не от това да бъде член на ЕС? (% — ЕС)

Във всяка държава — членка на ЕС, повече от половината от анкетираните заявяват, че страната им е спечелила от членството си в ЕС, а това се отнася за повече от девет от всеки десет респонденти в Малта (95 %), Ирландия (92 %), Люксембург и Литва (91 %). Този дял е най-нисък в Австрия (55 %), следвана от България (60 %), Италия (61 %) и Франция (63 %). Австрия има най-голям дял от тези, които смятат, че страната им не се е възползвала от членството в ЕС (38 %).

Констатациите за отделните държави членки са останали най-вече стабилни от ноември до декември 2021 г. Само шест държави членки регистрират промяна от най-малко три процентни пункта в дела, според който страната им се е възползвала от членството в ЕС. В три държави се наблюдава увеличение: Малта (95 %, + 6 процентни пункта), Финландия (78 %, + 6 процентни пункта) и Швеция (75 %, + 4 процентни пункта). Спад се наблюдава в Ирландия (92 %, -3 процентни пункта), Хърватия (80 %, -3 процентни пункта) и Кипър (68 %, -3 процентни пункта).

Октомври/ноември 2022 г. Ноември/декември 2021 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. QA9 Като се има предвид всичко, бихте ли казали, че (нашата държава) в крайна сметка се е възползвала или не от това да бъде член на ЕС? (% — облагодетелствани)

Социално-демографските различия отразяват тези, които вече се разглеждат във връзка с това дали членството в ЕС се разглежда като нещо добро. Мнението, че страната им се е възползвала от членството в ЕС, е най-силно сред тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години (81 %), в сравнение с тези, които са напуснали образованието си на възраст под 15 години (60 %).

По социално-професионални групи делът е най-висок сред мениджърите (84 %) и учениците (81 %) и най-нисък сред домакините (59 %). Респондентите, които рядко или никога не изпитват затруднения с сметките (77 %), е по-вероятно да смятат, че страната им се е възползвала от членството в ЕС, в сравнение с тези, които изпитват затруднения през повечето време (55 %).

Познатата възрастова разлика се прилага, като по-младите хора са по-склонни да видят ползите от членството в ЕС, отколкото възрастните хора (77 % от лицата на възраст 15—24 години в сравнение с 68 % от тези на възраст 55 или повече години).

QA9 Като се има предвид всичко, бихте ли казали, че (нашата държава) в крайна сметка се е възползвала или не от това да бъде член на ЕС? (% — ЕС)

Възползвайте се	Не се възползва	Не знам
ЕС-27	72	22	6
Възраст
15—24	77	15	8
25—39	74	21	5
40—54	72	23	5
55+	68	25	7
Образование (края на)
15—	60	30	10
16—19	67	27	6
20+	81	15	4
Все още учи	81	12	7
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	75	20	5
Мениджъри	84	14	2
Други бели якички	76	20	4
Ръчни работници	66	29	5
Лица на къщите	59	30	11
Безработни	65	26	9
Пенсионери	67	24	9
Студенти	81	12	7
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	55	36	9
От време на време	65	28	7
Почти никога/никога	77	8	5

Приносътна ЕС за мира и стабилността се разглежда като основна полза от него и това се е увеличило по-важно през последната година.

Има три основни причини, поради които гражданите обмислят защо страната им се е възползвала от членството в ЕС: факта, че ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността (36 %, + 6 процентни пункта от ноември до декември 2021 г.), че ЕС подобрява сътрудничеството между тяхната държава и други държави от ЕС (35 %, + 3 процентни пункта) и че ЕС допринася за икономическия растеж на тяхната държава (30 %, без промяна). В това проучване всички респонденти бяха помолени да разгледат основните ползи от членството в ЕС, независимо от цялостното им виждане за това дали страната им се е възползвала или не.

ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (Нашата държава) и другите страни от ЕС ЕС допринася за икономическия растеж в (Нашата страна) ЕС дава на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) по-силна позиция в света ЕС предоставя на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) нови възможности за работа Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (Нашата държава) и графствата извън ЕС ЕС подобрява стандарта на живот на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) ЕС помага (нашата страна) за справяне с изменението на климата ЕС допринася за демокрацията в (Нашата страна) ЕС помага (нашата страна) в борбата срещу тероризма (Националност) хората имат значително влияние при вземането на решения на равнище ЕС Като цяло подкрепяте ЕС (SPONTANEOUS) Други (SPONTANEOUS) Не знам Октомври/ноември 2022 г. QA10ab Независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството си в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС-27)

Следващите най-важни ползи от членството в ЕС са, че ЕС предоставя на хората нови възможности за работа (23 %, -1 процентни пункта) и че ЕС дава на хората в тяхната страна по-силна позиция в света (23 %, + 3 процентни пункта).

Приносът на ЕС за икономическия растеж е класиран най-високо (или съвместно най-високо) в полза на членството в ЕС в девет държави членки, докато в седем държави най-високият (или съвместен) отговор е, че той предоставя на хората нови възможности за работа. Има седем държави, в които приносът на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността е най-висок (или съвместен). В седем държави най-високата (или съвместна най-висока) полза е, че ЕС подобрява сътрудничеството между тяхната държава и други държави членки. В Полша положителното въздействие на ЕС върху стандарта на живот на хората е най-високото общо обезщетение.

QA10ab Независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (%)

ЕС-27	ДА БЪДЕ	БГ	CZ	DK	ДЕ	EE	IE	ЕЛ	ES	FR	HR	ТОВА Е	CY	LV	LT	ЛУ	HU	MT	NL	В	PL	PT	РО	SI	SK	FI	SE
ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността	36	35	29	37	38	47	38	19	46	28	36	34	34	45	41	43	27	27	21	48	29	34	24	26	29	29	42	47
Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (Нашата държава) и другите страни от ЕС	35	38	33	35	59	44	30	20	35	30	28	24	34	24	32	24	34	24	23	65	32	22	31	22	29	27	57	72
ЕС допринася за икономическия растеж в (Нашата страна)	30	29	25	32	34	28	38	48	27	39	23	32	21	36	30	44	40	38	49	41	31	35	38	26	42	27	25	27
ЕС дава на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) по-силна позиция в света	23	26	18	19	31	19	13	31	39	20	28	17	31	21	13	15	32	19	29	13	28	20	31	21	12	18	15	18
ЕС предоставя на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) нови възможности за работа	23	17	53	38	15	16	38	38	21	22	15	51	21	27	27	38	25	40	40	9	25	32	29	39	31	43	31	24
Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (Нашата държава) и държавите извън ЕС	18	21	15	13	20	20	15	10	20	18	14	18	23	11	13	9	14	14	19	25	21	17	14	18	13	15	21	16
ЕС подобрява стандарта на живот на хората (НАЦИОНАЛНОСТ)	18	19	21	26	12	13	32	40	16	22	12	32	9	20	30	38	19	30	25	11	23	35	25	27	26	19	15	5
ЕС помага (нашата страна) за справяне с изменението на климата	16	18	7	6	18	18	5	16	14	14	14	17	22	18	2	8	15	17	19	25	22	10	13	13	10	17	10	19
ЕС допринася за демокрацията в (Нашата страна)	15	17	17	16	10	18	7	14	15	18	10	12	14	21	10	14	14	19	21	5	13	17	18	21	14	14	7	5
ЕС помага (нашата страна) в борбата срещу тероризма	13	19	13	11	18	13	8	11	11	12	17	13	13	11	7	8	9	12	12	16	15	10	8	14	6	13	9	14
(Националност) хората имат значително влияние при вземането на решения на равнище ЕС	12	13	6	6	10	10	4	13	11	9	13	10	15	4	4	8	16	15	20	6	17	15	9	14	4	9	6	17
Не знам	5	3	7	6	1	3	5	3	5	5	12	1	7	7	7	3	2	3	2	2	4	2	7	4	6	7	4	2

Предида анализираме резултатите по-подробно, интересно е да се проучат основните ползи според това дали респондентите смятат, че страната им се е възползвала или не от членството си в ЕС.

Три причини възникват с ясно отдалеченост от останалите сред респондентите, които смятат, че страната им се е възползвала от членството в ЕС: ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността (40 %), че членството в ЕС подобрява сътрудничеството между тяхната страна и останалите държави от ЕС (38 %) и че ЕС допринася за икономическия растеж в тяхната страна (35 %).

Тези, които преди са казвали, че страната им не се е възползвала, споделят две от същите причини, когато са запитани защо хората биха си помислили, че страната им се е възползвала от членството, а именно подобряването на сътрудничеството с други държави от ЕС (27 %) и приноса на ЕС за мира и сигурността (26 %). Приносът за икономическия растеж не е част от трите най-важни отговора; вместо това ползите, които са на трето място, са новите възможности за работа за техните граждани и че ЕС дава на хората в тяхната страна по-силна позиция в света (и двете по 19 %).

Преминавайки към подробния анализ на държавите, Сметната палата констатира, че респондентите в Нидерландия (48 %), Швеция и Германия (и двете по 47 %) най-вероятно ще споменат приноса на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността, докато тази полза е най-малко вероятно да бъде спомената в Ирландия (19 %) и Малта (21 %).

Приносът на ЕС за сътрудничеството между държавите членки е подчертан от повече от половината респонденти в Швеция (72 %), Нидерландия (65 %), Дания (59 %) и Финландия (57 %). Това е най-малко вероятно да се разглежда като полза от членството на респондентите в Ирландия (20 %), Румъния и Полша (и двете по 22 %).

Приносът на ЕС за икономическия растеж се разглежда като важна полза от членството в ЕС в Малта (49 %), Ирландия (48 %) и Литва (44 %). Това е най-малко вероятно да се разглежда като полза от членството на респондентите в Италия (21 %) и Франция (23 %).

Анализът също така показва някои големи цифри за други ползи. Приносът на ЕС към новите възможности за работа се споменава от 53 % в България, 51 % в Унгария и 43 % в Словакия. Голям дял в Гърция (39 %) заявяват, че ЕС дава на хората в тяхната страна по-силен глас в света. В Ирландия 40 % казват, че ползата от членството в ЕС е, че тя подобрява стандарта на живот на хората.

На национално равнище са настъпили някои големи промени от ноември до декември 2021 г. в пропорциите, в които се споменават различни ползи от членството в ЕС.

В повечето държави е по-вероятно да бъде споменат приносът на ЕС за поддържането на мира и укрепването на сигурността, отколкото през ноември-декември 2021 г. Най-голямо увеличение се наблюдава в Латвия (41 %, + 16 процентни пункта), Литва (43 %, + 15 процентни пункта), Нидерландия (48 %, + 13 процентни пункта) и Естония (38 %, + 12 процентни пункта). Унгария е единствената държава, която отчита спад от ноември-декември 2021 г. (27 %, -3 процентни пункта).

В 13 държави се наблюдава увеличение на дела, в който се споменава приносът на ЕС за сътрудничеството между държавите членки. Най-голямо увеличение се наблюдава в Естония (30 %, + 7 процентни пункта), Испания (30 %, + 7 процентни пункта) и Швеция (72 %, + 7 процентни пункта). Четири държави членки показват намаление на дела, според който членството в ЕС осигурява сътрудничество между държавите членки: Латвия (32 %, -9 процентни пункта), Словения (29 %, -6 процентни пункта), Гърция (35 %, -5 процентни пункта) и Малта (23 %, -3 процентни пункта).

В 11 държави се наблюдава увеличение от ноември до декември 2021 г. в съотношение, според което ЕС допринася за икономическия растеж на тяхната държава. Най-голямо увеличение се наблюдава в България (25 %, + 7 процентни пункта) и Гърция (27 %, + 7 процентни пункта). Шест държави отчитат спад, най-вече Латвия (30 %, -11 процентни пункта) и Нидерландия (41 %, -8 процентни пункта).

Другите големи промени след ноември-декември 2021 г. са, че респондентите в Малта са по-склонни да кажат, че хората имат значително влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (20 %, + 11 процентни пункта), докато тези в Латвия са много по-малко склонни да кажат, че ЕС предоставя на хората нови възможности за работа (27 %, -20 процентни пункта).

Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (Нашата държава) и другите страни от ЕС ЕС предоставя на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) нови възможности за работа ЕС допринася за икономическия растеж в (Нашата страна) ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността ЕС подобрява стандарта на живот на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) QA10ab Независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — най-често споменаваният отговор по държави)

От социално-демографска гледна точка резултатите като цяло са последователни в различните групи. Две от ползите показват разлики в образователното равнище и финансовото състояние: подобряване на сътрудничеството между държавите членки и ползите от икономическия растеж. Тези обезщетения е по-вероятно да бъдат споменати от тези, които са останали по-дълго в образованието, както и от тези, които никога или рядко изпитват затруднения при плащането на сметки. От друга страна, ролята на ЕС в борбата срещу тероризма се споменава по-често от по-малко образовани респонденти и от тези, които изпитват затруднения при плащането на сметките през повечето време.

QA10ab Независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС)

ЕС допринася за поддържането на мира и укрепването на сигурността	ЕС допринася за икономическия растеж в (нашата страна)	Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (нашата страна) и другите страни от ЕС	Членството в ЕС подобрява сътрудничеството между (нашата страна) и страните извън ЕС	ЕС дава на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) по-силна позиция в света	ЕС помага (нашата страна) в борбата срещу тероризма	ЕС помага (нашата страна) за справяне с изменението на климата	ЕС предоставя на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) нови възможности за работа	Не знам
ЕС-27	36	30	35	18	23	13	16	23	5
Образование (края на)
15—	35	25	25	16	23	16	17	21	9
16—19	36	28	32	19	23	14	15	24	6
20+	38	34	43	19	23	12	15	22	3
Все още учи	36	32	37	19	25	11	19	25	4
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	34	24	28	15	22	19	15	21	10
От време на време	35	25	32	19	26	14	17	23	6
Почти никога/никога	38	33	37	18	22	12	15	23	4

Респондентите също така бяха помолени да помислят за причините, поради които тяхната страна може да не се е възползвала от това да бъде член на ЕС, независимо от собствените им виждания по въпроса. Основните причини, поради които хората смятат, че страната им не се е възползвала от членството в ЕС, са, че националните граждани имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (34 %, + 4 процентни пункта от ноември/декември 2021 г.), и че въпросите, които са важни за тяхната страна, се решават най-добре на национално равнище (30 %, + 2 процентни пункта).

Един на всеки четирима заявява, че националното правителство има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (25 %, + 3 процентни пункта), докато един на всеки пет казва, че икономиката на страната му може да се справи по-добре извън ЕС (20 %, + 4 процентни пункта) и че членството в ЕС подкопава контрола на външните граници на страната им (20 %, + 1 процентен пункт).

Тези отговори отразяват по-общ дебат дали политическите решения следва да се вземат на равнище ЕС или на национално равнище. В доклада „Ключови предизвикателства на нашето време“26 „Ключови предизвикателства в нашето време“, специално проучване на Евробарометър 526 https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2694 мнението на мнозинството беше, че различните области на политиката следва да се разглеждат еднакво на равнището на ЕС и на национално равнище. За много области на политиката респондентите е по-вероятно да кажат, че въпросът следва да бъде разгледан на равнище ЕС, отколкото на национално равнище; сред тях бяха борбата с тероризма, миграцията и бежанците, околната среда и изменението на климата, политиката за сигурност и отбрана и енергийната политика. Въпросите, които е по-вероятно гражданите да бъдат решени на национално равнище, а не на равнището на ЕС, са здравеопазването, заетостта и социалната закрила.

Ноември/декември 2021 г. Октомври/ноември 2022 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. (Националност) хората имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС Въпросите, които са важни за (национален) хората, се решават най-добре на национално ниво Правителството (нашата държава) има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС Икономиката (нашата страна) може да се справи по-добре, ако извън ЕС Да бъдеш член на ЕС подкопава контрола на външните граници на НАШАТА СТРАНИЦА ЕС намалява стандарта на живот на ЕС (НАЦИАЛНОСТ) Членството в ЕС прави (Нашата страна) по-уязвима към отрицателните последици от глобализацията ЕС излага на опасност работните места на хората (НАЦИОНАЛНОСТ) Гласът на (нашата страна) в света се размива, като е член на ЕС Да бъдеш член на ЕС излага на по-голям риск (нашата държава) по отношение на поддържането на мира и сигурността в (Нашата държава). Да бъдеш член на ЕС е лошо за демокрацията в (Нашата страна) Като цяло сте против ЕС (Spontaneous) Други (спонтанни) Не знам QA11ab Все още независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) не се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС-27)

В 17 държави членки най-често срещаната (или съвместна най-често срещана) причина, поради която тяхната страна не се е възползвала от членството в ЕС, е, че националните граждани имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС. В 10 държави най-високата (или съвместна най-висока)причина е, че важни въпроси се решават най-добре на национално равнище.

В Италия най-често се посочва, че националното правителство има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС, докато основната причина във Франция е, че ЕС намалява стандарта на живот на националните граждани.

QA11ab Все още независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) не се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (%)

ЕС-27	ДА БЪДЕ	БГ	CZ	DK	ДЕ	EE	IE	ЕЛ	ES	FR	HR	ТОВА Е	CY	LV	LT	ЛУ	HU	MT	NL	В	PL	PT	РО	SI	SK	FI	SE
(Националност) хората имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС	34	30	39	44	52	37	44	31	41	31	25	38	29	46	45	32	32	36	26	51	34	28	20	37	41	32	48	55
Въпросите, които са важни за (национален) хората, се решават най-добре на национално ниво	30	30	35	43	39	32	26	32	41	24	19	37	28	27	17	25	34	37	33	53	31	30	32	26	21	36	45	54
Правителството (нашата ДЪРЖАВА) има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС	25	27	33	35	31	17	26	23	40	17	14	34	33	36	28	26	22	32	27	32	22	27	19	35	32	29	31	32
Икономиката (нашата страна) може да се справи по-добре, ако извън ЕС	20	14	14	26	23	25	13	11	26	16	18	21	20	22	14	5	12	14	21	25	27	14	16	16	9	16	21	32
Членството в ЕС подкопава контрола на външните граници на НАШАТА СТРАНИЦА	20	24	14	16	28	28	6	20	14	12	20	21	20	16	5	9	15	18	26	23	29	16	20	14	16	27	7	20
ЕС намалява стандарта на живот на хората (НАЦИАЛНОСТ)	17	21	17	14	8	20	11	8	21	10	34	17	14	18	8	8	9	9	13	12	20	8	10	14	13	14	8	7
Членството в ЕС прави (Нашата страна) по-уязвима към отрицателните последици от глобализацията	17	16	19	16	15	15	14	16	23	16	15	21	20	23	11	14	16	22	25	20	22	18	22	18	19	19	18	17
ЕС излага на опасност работните места на хората (НАЦИОНАЛНОСТ)	17	22	12	12	9	17	16	13	21	13	27	23	16	34	15	11	13	13	22	19	23	11	11	16	9	16	6	17
Гласът на (нашата страна) в света се размива, тъй като е член на ЕС	14	19	16	9	15	10	13	20	13	15	15	9	17	5	8	8	20	14	18	9	15	17	13	15	9	16	6	3
Да бъдеш член на ЕС излага на по-голям риск (нашата държава) по отношение на поддържането на мира и сигурността в (По-късната държава).	11	16	15	7	9	12	9	12	9	7	8	15	12	7	5	6	16	14	19	8	22	10	19	16	8	16	3	8
Да бъдеш член на ЕС е лошо за демокрацията в (Нашата страна)	7	8	5	7	12	6	7	8	7	6	5	12	10	5	6	3	5	10	14	8	13	10	6	10	5	8	6	7
Не знам	11	7	12	5	5	7	16	18	4	15	16	1	11	3	18	24	12	8	12	1	4	17	19	7	11	6	11	3

Още веднъж е полезно да се направи сравнение на причините, поради които страната може да не се е възползвала от членството в ЕС, между тези, които вярват, че страната им се е възползвала, и тези, които вярват, че това не е така.

Сред тези, които смятат, че страната им е от полза, основните три причини са, че националните граждани имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (34 %), въпросите, които са важни за националните граждани, се решават най-добре на национално равнище (32 %), а правителствата на държавите членки имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (26 %).

За тези, които смятат, че страната им не се е възползвала, основните причини попадат в две групи: От една страна, има причини за липсата на влияние върху хората (34 %) и националните правителства (25 %) в решенията на ЕС. Във втората група общото мнение е, че ЕС намалява стандарта на живот на гражданите (29 %), националната икономика би могла да се справи по-добре, ако извън ЕС (27 %) и въпросите, важни за националните граждани, се решават най-добре на национално равнище (26 %).

Преминавайки към анализа на страната, виждаме, че в ЕС като цяло основната причина, поради която хората смятат, че страната им не се е възползвала от членството в ЕС, е, че националните граждани имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС. Повече от половината от анкетираните в Швеция (55 %), Дания (52 %) и Нидерландия (51 %) посочват това, но не повече от една четвърт в Португалия (20 %) и Франция (25 %).

Повече от половината респонденти в Швеция (54 %) и Нидерландия (53 %) заявяват, че важни въпроси се решават най-добре на национално равнище, като това се посочва и от голяма част във Финландия (45 %), Чехия (43 %) и Гърция (41 %).

Респондентите в Гърция (40 %), Кипър (36 %), Чехия и Румъния (и двете 35 %) са най-склонни да кажат, че националното правителство има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС.

Становището, че икономиката на страната им може да се справи по-добре извън ЕС, се изразява в относително голям дял в Швеция (32 %), докато респондентите в Австрия (29 %) са най-склонни да кажат, че членството в ЕС подкопава контрола на външните граници на страната.

(Националност) хората имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС ЕС намалява стандарта на живот на хората (НАЦИАЛНОСТ) Въпросите, които са важни за (национален) хората, се решават най-добре на национално ниво Правителството на нашата държава) има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС. QA11ab Все още независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) не се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — най-често споменаваният отговор по държави)

На национално равнище са настъпили някои промени от ноември до декември 2021 г. в пропорциите, в които се посочват различни причини членството в ЕС да не е от полза за тяхната държава.

Делът, който твърди, ченационалните граждани имат много слабо влияние върху решенията, взети на равнище ЕС, се е увеличил в 13 държави членки, най-вече в Кипър (46 %, + 11 процентни пункта) и Испания (31 %, + 10 процентни пункта). Той е намалял в седем държави, като най-голям е спадът в Латвия (45 %, -22 процентни пункта) и Малта (26 %, -9 процентни пункта).

Делът, който казва, че важните въпроси се решават най-добре на национално равнище, се е увеличил в 15 държави. Най-голямо увеличение се наблюдава в Хърватия (37 %, + 10 процентни пункта), Чехия (43 %, + 9 процентни пункта) и Унгария (37 %, + 8 процентни пункта). Най-голямо намаление се наблюдава в Словения (21 %, -7 процентни пункта).

Респондентите са по-склонни да кажат, че националното правителство има много слабо влияние върху решенията, взети на равнище ЕС в България (33 %, + 8 процентни пункта), Испания (28 %, + 8 процентни пункта) и Унгария (32 %, + 7 процентни пункта), докато делът е намалял значително в Латвия (28 %, -19 процентни пункта).

Има някои други големи промени в отделните елементи. Респондентите са по-склонни да кажат, че членството в ЕС излага на по-голям риск страната им по отношение на поддържането на мира и сигурността в Люксембург (16 %, + 11 процентни пункта) и Португалия (19 %, + 10 процентни пункта). Има увеличение в Малта в съотношение, което показва, че икономиката на страната им може да се справи по-добре извън ЕС (21 %, + 10 процентни пункта). И накрая, в Латвия се наблюдава спад в съотношението, според което членството в ЕС прави страната им по-уязвима към отрицателните последици от глобализацията (11 %, -11 процентни пункта).

В социално-демографския анализ констатациите са много последователни в различните групи.

Има някои разлики в нивото на образование: по-високо образованите респонденти са по-склонни да кажат, че националните граждани имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС (36 % от тези, които са напуснали образованието на възраст 20 или повече години, спрямо 30 % от напусналите до 15-годишна възраст) и че въпросите, които са важни за тяхната страна, се решават най-добре на национално равнище (34 % спрямо 26 %). Освен това хората, които изпитват затруднения при плащането на сметки през повечето време, е по-вероятно да кажат, че ЕС намалява стандарта на живот на хората (27 % спрямо 15 % от тези, които никога или рядко изпитват затруднения).

Q11ab Все още независимо дали смятате, че (нашата държава) се е възползвала или не от членството в ЕС, кои от следните са основните причини, поради които хората мислят (нашата държава) не се е възползвала от това да бъде член на ЕС? На първо място? А след това? (Максимум 3 отговора) (% — ЕС)

Да бъдеш член на ЕС излага на по-голям риск (нашата държава) по отношение на поддържането на мира и сигурността в (Нашата държава).	Икономиката (нашата страна) може да се справи по-добре, ако извън ЕС	Въпросите, които са важни за (национален) хората, се решават най-добре на национално ниво	Членството в ЕС подкопава контрола на външните граници на НАШАТА СТРАНИЦА	(Националност) хората имат много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС	Правителството (нашата държава) има много малко влияние върху решенията, взети на равнище ЕС	ЕС намалява стандарта на живот на хората (НАЦИАЛНОСТ)	Не знам
ЕС-27	11	20	30	20	34	25	17	11
Образование (края на)
15—	10	20	26	20	30	25	16	14
16—19	13	20	29	21	33	26	19	10
20+	9	19	34	19	36	25	15	10
Все още учи	12	20	29	20	32	23	13	13
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	12	23	29	17	31	26	27	9
От време на време	13	20	28	21	33	26	18	10
Почти никога/никога	10	19	32	20	35	25	15	11

V. ЗАГРЯВАНЕ: ИНТЕРЕС НА ГРАЖДАНИТЕ КЪМ ЕС И СЛЕДВАЩИТЕ ЕВРОПЕЙСКИ ИЗБОРИ

Впоследната си глава от доклада се обсъжда интересът на гражданите и участието им в европейските демократични процеси. Тя започва с оценка на възгледите на гражданите относно демокрацията в ЕС и техните възгледи за това дали гласът им е от значение. Като цяло гражданите остават положителни по отношение на начина, по който работи демокрацията в ЕС, въпреки че съществува несигурност дали „моят глас е от значение в ЕС и моята страна“. След това главата се фокусира върху интереса на гражданите към европейската политика и степента, в която те получават информация и следват политиката в ЕС.

След товаакцентът се измества към изборите за Европейски парламент през 2024 г., като се изследват знанията, интересът и вероятността за гласуване на гражданите. Окуражаващо е, че вече повече от половината от гражданите на ЕС заявяват, че се интересуват от следващите европейски избори, а две трети казват, че вероятно ще гласуват.

5.1 Интерес към въпросите на ЕС

Както се вижда в предходната глава, демокрацията се разглежда като най-важната ценност, която Европейският парламент трябва да защитава. В този контекст е успокояващо, че абсолютно мнозинство от гражданите продължават да бъдат удовлетворени от демокрацията в ЕС и в собствената си държава, въпреки че общото удовлетворение от начина, по който работи демокрацията в ЕС и на национално равнище, е намаляло от април-май 2022 г. насам. Почти шест от десет граждани (54 %) заявяват, че са доволни от начина, по който работи демокрацията в ЕС (-5 процентни пункта), докато 40 % (+ 4 процентни пункта) не са удовлетворени. Що се отнася до националното равнище, малко под шест от десет респонденти (56 %, -4 процентни пункта) са доволни от начина, по който работи демокрацията на национално равнище, докато повече от четирима от десет (42 %, + 4 процентни пункта) заявяват, че не са удовлетворени.

Общо „удовлетворени“ — Нашата страна Общо „удовлетворени“ — ЕС Общо „Неудовлетворени“ — Нашата страна Общо „неудовлетворен“ — ЕС Не знам — Нашата страна Не знам — ЕС SD18ab Като цяло, вие сте много удовлетворени, сравнително удовлетворени, не много удовлетворени или изобщо не доволни от начина, по който работи демокрацията (нашата държава)? А какво ще кажете за начина, по който работи демокрацията в ЕС? (% — ЕС)

Както се вижда и по други въпроси, отрицателната промяна от април до май 2022 г. обърна увеличението, наблюдавано през предходните шест месеца, така че рейтингите както на равнището на ЕС, така и на национално равнище сега са подобни на тези преди година, когато 53 % от гражданите бяха доволни от демокрацията в ЕС и почти шест от десет (57 %) бяха доволни от демокрацията в своята страна.

Във всички държави, с изключение на четири, мнозинството от респондентите са доволни отначина, по който демокрацията работи в ЕС, като най-голям дял се наблюдава в Ирландия, Дания (и двете 78 %), Люксембург (76 %), Малта (72 %) и Португалия (70 %). В три държави членки недоволството е мнението на мнозинството: Гърция (61 % недоволни), Словакия и Кипър (52 %). Във Франция има равни пропорции, които са удовлетворени и неудовлетворени (45 %). Малта има много висок дял, който е „много удовлетворен„(38 %), докато Гърция е единствената държава, в която поне един на всеки пет „не е удовлетворен“ (26 %).

Както се вижда и по други въпроси, отрицателната промяна от април до май 2022 г. обърна увеличението, наблюдавано през предходните шест месеца, така че рейтингите както на равнището на ЕС, така и на национално равнище сега са подобни на тези преди година, когато 53 % от гражданите бяха доволни от демокрацията в ЕС и почти шест от десет (57 %) бяха доволни от демокрацията в своята страна.

Във всички държави, с изключение на четири, по-голямата част от респондентите са доволни от начина, по който работи демокрацията в ЕС, като най-голям дял се наблюдава в Ирландия, Дания (и двете 78 %), Люксембург (76 %), Малта (72 %) и Португалия (70 %). В три държави членки недоволството е мнението на мнозинството: Гърция (61 % недоволни), Словакия и Кипър (52 %). Във Франция има равни пропорции, които са удовлетворени и неудовлетворени (45 %). Малта има много висок дял, който е „много удовлетворен„(38 %), докато Гърция е единствената държава, в която поне един на всеки пет „не е удовлетворен“ (26 %).

Общо „удовлетворени“ Общо „Неудовлетворени“ Не знам SD18b И какво ще кажете за начина, по който работи демокрацията в ЕС? (%)

Удовлетворението от начина, по който демокрацията функционира на национално равнище, варира значително в рамките на ЕС. Удовлетвореност е преобладаващото мнение в 17 държави, като най-високите равнища на удовлетвореност се наблюдават в Дания (89 %), Люксембург (85 %), Ирландия (84 %), Финландия (83 %) и Швеция (82 %). В останалите десет държави мнозинството са недоволни, като най-високите нива на недоволство са в Словакия (68 %), Гърция (65 %), България (63 %), Хърватия (60 %) и Кипър (59 %). В България (27 %), Гърция (26 %) и Словакия (20 %) най-малко един на всеки пет „не е удовлетворен“.

Удовлетворението от начина, по който демокрацията функционира на национално равнище, е най-високо в северните региони на Европа и има тенденция да бъде по-ниско в източните и южните райони.

Легенда на картата SD18a Като цяло, вие сте много удовлетворени, сравнително удовлетворени, не много доволни или изобщо не сте удовлетворени от начина, по който работи демокрацията (нашата държава)? (% — общо „задоволени“)

Социално-демографският анализ показва един и същ модел за удовлетвореност от демокрацията както на национално равнище, така и на равнище ЕС, като младежите на възраст 15—24 години, тези, които са останали най-дълго в образованието, студентите и мениджърите и тези с по-малко финансови затруднения е най-вероятно да бъдат удовлетворени. Например 60 % от хората с най-малко финансови затруднения са доволни от начина, по който работи демокрацията в ЕС, в сравнение с 32 %, които изпитват най-големи затруднения.

Същият модел може да се види и при тези, които имат положителен имидж на ЕС или на Европейския парламент, както на национално, така и на равнище ЕС. Например 82 % от респондентите с положителен имидж на Европейския парламент заявяват, че са доволни от начина, по който работи демокрацията в ЕС, в сравнение с 18 % с отрицателен имидж.

Освен това тези, които са доволни от начина, по който демокрацията работи на едно ниво, е по-вероятно да бъдат удовлетворени от начина, по който тя работи на друго ниво. Например 84 %, които са доволни от начина, по който демокрацията работи в своята страна, също са удовлетворени на равнище ЕС, докато 77 % от тези, които не са удовлетворени на национално равнище, също са недоволни на равнище ЕС.

SD18 Като цяло, вие сте много удовлетворени, сравнително удовлетворени, не много удовлетворени или изобщо не удовлетворени от начина, по който работи демокрацията...? (%-ЕС)

Нашата страна	ЕС
Общо „удовлетворени“	Общо „Неудовлетворени“	Общо „удовлетворени“	Общо „Неудовлетворени“
ЕС 27	56	42	54	40
Пол
Мъж	58	41	55	41
Жена	54	43	52	41
Възраст
15—24	62	33	62	28
25—39	56	43	56	40
40—54	52	46	52	44
55+	56	42	52	42
Образование (края на)
15—	49	48	43	48
16—19	52	46	50	45
20+	62	37	61	35
Все още учи	63	32	65	27
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	54	44	53	43
Мениджъри	67	32	66	32
Други бели якички	57	42	59	37
Ръчни работници	50	48	49	47
Лица на къщите	48	48	42	47
Безработни	45	54	46	48
Пенсионери	57	41	50	42
Студенти	63	32	65	27
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	32	66	32	61
От време на време	51	47	49	45
Почти никога/никога	62	36	60	35
Удовлетворение от демокрацията в ЕС
Удовлетворени	84	16	100
Неудовлетворен	22	77	100
Изображение на Европейския парламент
Положително	74	25	82	16
Неутрален	53	44	48	44
Отрицателно	28	71	18	78

Делът на гражданите, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС, е намалял от април до май 2022 г. (47 %, -6 процентни пункта). Това означава, че споразумението вече не е становището на мнозинството, като резултатите се връщат към равнищата, наблюдавани през 2020 г. и 2021 г., след положителна промяна (+ 10 процентни пункта) между ноември и декември 2021 г. и април-май 2022 г. Делът, който не е съгласен, се е увеличил от април до май 2022 г. и сега е 49 % (+ 6 процентни пункта).

Общо „съгласен“ Общо „разочарование“ Не знам D72.1 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми е от значение в ЕС (% — ЕС)

В 12 държави членки мнозинството от респондентите са съгласни с броя на гласовете им в ЕС, като най-високите равнища се наблюдават в Швеция (80 %), Дания (78 %), Малта (71 %) и Нидерландия (68 %). В останалите 15 държави мнозинството не е съгласна, като най-високите нива на несъгласие се наблюдават в Естония (79 %), Кипър (74 %) и Гърция (73 %).

Делът, който е съгласен, че гласът им е от значение в ЕС, се е увеличил само в три държави членки: Швеция (80 %, + 6 процентни пункта), Нидерландия (68 %, + 6 процентни пункта) и Малта (71 %, + 3 процентни пункта). Споразумението е намаляло в 16 държави членки, като спадът е с най-малко 10 процентни пункта в Испания (38 %, -11 процентни пункта), Франция (41 %, -11 процентни пункта) и Кипър (23 %, -10 процентни пункта). Споразумението остава стабилно в останалите осем държави.

Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 D72.1 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в ЕС (% — общо „съгласен“)

В отговор на спада, наблюдаван на равнище ЕС, делът, който е съгласен, че гласът им е от значение в тяхната страна, е намалял с пет процентни пункта до 60 %. Делът, който не е съгласен, се е увеличил с четири пункта до 37 %. Тези промени обръщат положителната промяна между ноември и декември 2021 г. и април-май 2022 г., така че резултатите вече са идентични с тези, наблюдавани преди година.

Общо „съгласен“ Общо „разочарование“ Не знам D72.2 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в (Нашата страна) (% — ЕС)

В 18 държави членки мнозинството са съгласни с броя на гласовете в тяхната страна, като това мнение се поддържа от най-малко осем от десет в Швеция (97 %), Дания (93 %), Финландия (85 %), Нидерландия (84 %) и Малта (81 %). В останалите девет държави мнозинството не смятат, че гласът им е от значение, като най-високите равнища са в Гърция (68 %), Литва (66 %) и Кипър (63 %).

В сравнение с периода април-май 2022 г. респондентите в 16 държави са по-малко склонни да се съгласят с броя на гласовете си в своята страна, като най-голям спад се наблюдава в Литва (29 %, -11 процентни пункта), Румъния (41 %, -10 процентни пункта), Франция (61 %, -9 процентни пункта) и Португалия (56 %, -9 процентни пункта). Споразумението се увеличи в четири държави членки: България (55 %, + 3 процентни пункта), Латвия (46 %, + 3 процентни пункта), Финландия (85 %, + 3 процентни пункта) и Швеция (97 %, + 3 процентни пункта). Споразумението остава стабилно в останалите седем държави.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 D72.2 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в (Нашата страна) (% — ЕС) Социално-демографският анализ показва, че най-голямата разлика се дължи на образователната и финансовата ситуация. Колкото по-дълго един респондент остава в образованието, толкова по-вероятно е той да се съгласи, че гласът му е от значение в ЕС, като съгласието варира от 55 % сред завършилите образование на възраст 20 или повече години до 35 % сред завършилите образование на възраст 15 или по-млади години.

Анализът показва, че сред социално-професионалните групи мениджърите са най-склонни да се съгласят, че гласът им е от значение в ЕС (59 %), особено в сравнение с домакините (34 %) и безработните респонденти (36 %).

Колкото по-малко финансови затруднения изпитва респондентът, толкова по-вероятно е те да се съгласят, че гласът им е от значение в ЕС. От тези, които рядко или никога не изпитват затруднения, 53 % са съгласни, докато този дял е много по-нисък (27 %) сред тези, които изпитват затруднения през повечето време.

Респондентите, които следват политиката на ЕС, са по-склонни да се съгласят, че гласът им е от значение в ЕС (57 % спрямо 35 % от тези, които не следват политиката на ЕС).

D72.1 Докаква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми е от значение в ЕС (% — ЕС)

Общо „съгласен“	Общо „разочарование“
ЕС-27	47	49
Образование (края на)
15—	35	60
16—19	45	51
20+	55	42
Все още учи	50	43
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	46	51
Мениджъри	59	38
Други бели якички	51	46
Ръчни работници	44	S2
Лица на къщите	34	62
Безработни	36	58
Пенсионери	46	49
Студенти	50	43
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	27	68
От време на време	42	54
Почти никога/никога	53	43
Следете европейската политика
Следвайте	57	41
Не следвайте	35	59

В социално-демографския анализ респондентите, завършили образование на възраст 20 или повече години, са по-склонни да се съгласят, че гласът им е от значение в собствената им страна (68 %), в сравнение с тези, които са завършили образование на възраст 15 или повече години (47 %). Сред социално-професионалните групи мениджърите са най-склонни да се съгласят (75 %), докато домакините и безработните респонденти са най-малко склонни да се съгласят (и двете по 46 %).

Колкото по-малко финансови затруднения изпитват респондентите, толкова по-вероятно е те да се съгласят, че гласът им е от значение в тяхната страна. Сред тези, които рядко или никога не изпитват затруднения, 68 % са съгласни, докато съгласието е 36 % сред тези, които изпитват затруднения през повечето време.

Респондентите, които следват политиката на ЕС, са по-склонни да се съгласят, че гласът им е от значение в тяхната страна (69 % спрямо 49 % от тези, които не следват политиката на ЕС).

Налице е значително припокриване между двата въпроса. Респондентите, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС, най-вече са съгласни (в 93 % от случаите), че гласът им е от значение и в собствената им страна.

D72.2 До каква степен сте съгласни или не сте съгласни с всяко от следните твърдения? Гласът ми се брои в (Нашата страна) (% — ЕС)

Общо „съгласен“	Общо „разочарование“
ЕС-27	60	37
Образование (края на)
15—	47	50
16—19	59	39
20+	68	30
Все още учи	59	35
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	57	41
Мениджъри	75	23
Други бели якички	62	37
Ръчни работници	55	42
Лица на къщите	46	52
Безработни	46	49
Пенсионери	63	34
Студенти	59	35
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	36	61
От време на време	52	45
Почти никога/никога	68	30
Гласът ми е от значение в ЕС
Общо Съгласен	93	7
Пълно несъгласие	30	69
Следете европейската политика
Следвайте	69	30
Не следвайте	49	47

Ангажираността с политиката на ЕС е намаляла през последните шест месеца, като 56 % от гражданите (-10 процентни пункта от април-май 2022 г.) заявяват, че следват случващото се в политиката на ЕС. Около един на всеки шест (16 %, -5 процентни пункта) казват, че следват това, което се случва през по-голямата част от времето, а 40 % (-5 процентни пункта) го правят от време на време. Около един на всеки четирима (27 %, + 5 процентни пункта) казват, че рядко следват случващото се в политиката на ЕС, а 17 % (+ 5 процентни пункта) никога или почти никога не го правят. Въпреки че тези констатации представляват спад от април до май 2022 г., това следва увеличение между ноември 2021 г. и април-май 2022 г., така че резултатите сега са подобни на тези, които бяха преди година.

В 19 държави членки по-голямата част от респондентите следват политиката на ЕС, като най-голям дял има в Люксембург (76 %), Нидерландия (69 %), Германия (68 %), Швеция и Финландия (64 %). В Литва равни дялове „следват„и „не следват“ политиката на ЕС (и двете по 50 %), докато има седем държави, в които само малка част от гражданите следват политиката на ЕС. Най-ниските проценти, които следват политиката на ЕС, се наблюдават в България, Словения (40 %), Словакия (44 %) и Естония (45 %).

Повече от една четвърт от анкетираните в Малта (35 %), Люксембург (27 %) и Германия (26 %) следват политиката на ЕС „през повечето време“, в сравнение с 6 % в България и 7 % във всяка от Словения, Литва и Румъния.

В 21 държави — членки на ЕС, е по-малко вероятно респондентите да следват политиката на ЕС през по-голямата част от времето, отколкото преди половин година, а в седем държави намалението е по-голямо от десет процентни пункта: Полша (52 %, -20 процентни пункта), България (40 %, -18 процентни пункта), Германия (68 %, -16 процентни пункта), Естония (45 %, -15 процентни пункта), Испания (48 %, -14 процентни пункта), Литва (50 %, -12 процентни пункта) и Словения (40 %, -12 процентни пункта). Има малки увеличения в Люксембург (76 %, + 3 процентни пункта) и Румъния (53 %, + 3 процентни пункта). Резултатите остават стабилни в останалите четири държави членки.

(Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) Рядко 27 (+ 5) Никога или почти никога 17 (+ 5) Не знам 0 (=) През по-голямата част от времето 16 (-5) От време на време 40 (-5) QA2 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали има избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз? (% — ЕС-27) Социално-демографският анализ се фокусира върху тези, които следват политиката на ЕС през повечето време или от време на време. Това показва, че мъжете са по-склонни от жените да следват политиката на ЕС (61 % спрямо 52 %). Той също така показва, че хората са по-склонни да следват политиката на ЕС с напредването на възрастта, като делът им нараства от 42 % сред хората на възраст между 15 и 24 години на 61 % сред лицата на възраст над 55 години.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA2 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали има избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз? (% — общо „следене“)

Колкото по-дълго един респондент остава в образованието, толкова по-вероятно е той да следва политиката на ЕС. Делът на завършилите образование до 20-годишна възраст е 68 %, в сравнение с 45 % сред завършилите 15 години или по-млади. Съществуват и големи разлики между социално-професионалните групи, като делът, който следва политиката на ЕС, варира от 70 % сред мениджърите до 38 % сред домакините.

Тези, които изпитват малко финансови затруднения (61 %), е много по-вероятно да следват политиката на ЕС, отколкото тези, които изпитват затруднения през повечето време (44 %).

Респондентите с положителен имидж на ЕС или на Европейския парламент са по-склонни да следят случващото се в политиката на ЕС (съответно 68 % и 74 %). Има обаче малка или никаква разлика в съотношението, което следва политиката на ЕС, когато се сравняват онези, чийто имидж на ЕС или на Европейския парламент е неутрален (47 % във всеки случай) и тези, чийто имидж е отрицателен (46 % с отрицателен образ на ЕС и 49 % от тези с отрицателен образ на Европейския парламент).

QA2 Някои хора следят какво се случва в политиката на Европейския съюз, независимо дали има избори или не. Други не са толкова заинтересовани. Бихте ли казали, че следите какво се случва в политиката на Европейския съюз? (% — ЕС)

Общо „Следвай“	Общо „Не следвай“
ЕС 27	56	44
Пол
Мъж	61	39
Жена	52	48
Възраст
15—24	42	58
25—39	54	46
40—54	58	42
55+	61	39
Образование (края на)
15—	45	55
16—19	54	46
20+	68	32
Все още учи	48	52
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	66	34
Мениджъри	70	30
Други бели якички	60	40
Ръчни работници	49	51
Лица на къщите	38	62
Безработни	44	55
Пенсионери	61	39
Студенти	48	52
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	44	56
От време на време	53	47
Почти никога/никога	61	39
Имиджът на ЕС
Общо „положително“	68	32
Неутрален	47	53
Общо „отрицателно“	46	54
Изображение на Европейския парламент
Положително	74	26
Неутрален	47	53
Отрицателно	49	51

Две трети от гражданите обсъждат европейската политика с приятели или роднини поне от време на време. Малко над половината казват, че понякога обсъждат европейски политически въпроси с приятели и роднини (52 %, -1 процентни пункта от април-май 2022 г.), докато 15 % (-3 процентни пункта) казват, че често обсъждат европейски политически въпроси. Около една трета (33 %, + 4 процентни пункта) никога не обсъждат такива въпроси.

Дългосрочната тенденция показва, че делът, който често обсъжда европейски политически въпроси с приятели или роднини, е останал на относително високо равнище. Делът, който понякога обсъжда такива въпроси, остава относително стабилен от 2020 г. насам.

(Октомври/ноември 2022 г. — април/май 2022 г.) Никога 33 (+ 4) Не знам 0 (=) Често 15 (-3) От време на време 52 (-1) D71.2 Когато се събирате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Европейски политически въпроси (% — ЕС-27) В 25 държави респондентите най-често заявяват, че понякога обсъждат европейски политически въпроси, като най-голям дял се наблюдава в Унгария (69 %), Словакия (65 %) и Германия (62 %). В Испания (56 %) и Франция (54 %) респондентите най-често заявяват, че никога не обсъждат европейски политически въпроси.

В седем държави поне една на всеки пет заявява, че често обсъжда европейски политически въпроси с приятели и роднини, с най-голям дял в Малта (30 %), Нидерландия (27 %) и Гърция (25 %). От друга страна, 7 % в Словения и 9 % в Португалия казват същото.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 D71.2 Когато се събирате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Европейски политически въпроси (% — Често)

Социално-демографският анализ показва, че лицата, които са останали в образованието до 20-годишна възраст (21 %) самостоятелно заети лица (23 %) и мениджъри (22 %) най-често говорят по европейски политически въпроси с приятели и роднини. Тези, които никога не говорят по европейски политически въпроси, е най-вероятно да бъдат на възраст 15—24 години (44 %), завършили образование на възраст 15 или по-млади (48 %), домакини (50 %), безработни (48 %) и тези, които изпитват най-големи финансови затруднения (44 %).

D71.2 Когато се събирате с приятели или роднини, бихте ли казали, че обсъждате често, от време на време или никога за...? Европейски политически въпроси (% — ЕС-27)

Често	От време на време	Никога
ЕС-27	15	52	33
Възраст
15—24	12	44	44
25—39	16	53	31
40—54	15	54	30
55+	15	52	32
Образование (края на)
15—	9	43	48
16—19	13	55	32
20+	21	54	25
Все още учи	14	46	40
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	23	54	23
Мениджъри	22	58	20
Други бели якички	15	60	25
Ръчни работници	12	52	35
Лица на къщите	8	41	50
Безработни	11	40	48
Пенсионери	14	50	35
Студенти	14	46	40
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	14	42	44
От време на време	13	54	33
Почти никога/никога	16	53	31

Преди да се проучат резултатите от този подраздел, следва да се отбележи, че други скорошни проучвания показаха, че има много високи нива на осведоменост на Европейския парламент и на други европейски институции. В Стандартното проучване на Евробарометър, например, около девет от всеки десет граждани казват, че са чували за Европейския парламент, и това е било последователно с течение на времето27 Стандартно проучване на Евробарометър 97, лято 2022 г. .

В това проучване повече от шест от всеки десет граждани на ЕС (64 %, + 1 процентен пункт от ноември до декември 2021 г.) казват, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент, било то от интернет, телевизия или радио.

(Окт/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г.) Не 36 (-1) Не знам 0 (=) Да 64 (+ 1) QA1 Понаскоро сте чели в пресата, виждали ли сте се по интернет или по телевизията или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (% — ЕС-27) В рамките на ЕС съществуват някои различия: в осем държави членки най-малко три четвърти от анкетираните заявяват, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент, воден от Люксембург (80 %), Естония, Финландия, Словакия и Литва (всички 79 %). Такъв обаче е случаят с по-малко от половината респонденти във Франция (37 %) и Дания (49 %).

Въпреки че от ноември до декември 2021 г. на равнището на ЕС като цяло са настъпили малки промени, на национално равнище са настъпили някои съществени промени. Големи увеличения се наблюдават в Унгария (77 %, + 16 процентни пункта), Люксембург (80 %, + 15 процентни пункта), Кипър (65 %, + 14 процентни пункта) и България (53 %, + 10 процентни пункта). Налице са и някои големи намаления в Малта (67 %, -10 процентни пункта) и Полша (62 %, -10 процентни пункта). Като цяло в 12 държави се наблюдава увеличение от ноември до декември 2021 г., а в пет от тях е отчетено намаление.

Ноември/декември 2021 г. Октомври/ноември 2022 г. Еволюция октомври/ноември 2022 г. — ноември/декември 2021 г. QA1 Понаскоро сте чели в пресата, виждали ли сте се по интернет или по телевизията или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (% — да)

Социално-демографските констатации показват, че мъжете са по-склонни от жените да кажат, че наскоро са прочели, видели или чули нещо за Европейския парламент (68 % в сравнение с 59 %), докато делът се увеличава с възрастта, от 49 % сред хората на възраст между 15 и 24 години на 67 % сред хората на възраст 40—54 и 55 години. По-високо образованите хора са по-склонни да кажат, че са прочели, видели или чули нещо наскоро (71 % от тези, които са завършили образованието си на възраст над 20 години). Този дял е по-висок и сред тези, които рядко или никога не изпитват затруднения при плащането на сметки (67 %), както и сред мениджърите (73 %) и самостоятелно заетите лица (71 %).

Респондентите, които имат положителен имидж на Европейския парламент (78 %), е по-вероятно да кажат, че са прочели, видели или чули нещо наскоро, отколкото тези, които имат отрицателен образ (59 %) или неутрален образ (56 %). Това предполага, че съществува връзка между образа, който хората имат, и количеството, което четат, виждат или чуват за Европейския парламент, въпреки че не е ясно как двата фактора взаимодействат — т.е. дали получаването на информация води до по-силен или по-положителен образ или дали хората, които имат по-силен образ, са по-склонни да търсят информация.

QA1 Понаскоро сте чели в пресата, виждали ли сте се по интернет или по телевизията или сте чували по радиото нещо за Европейския парламент? (% — ЕС)

Да	Не
ЕС 27	64	36
Пол
Мъж	68	32
Жена	59	41
Възраст
15—24	49	51
25—39	61	39
40—54	67	33
55+	67	33
Образование (края на)
15—	58	42
16—19	63	37
20+	71	29
Все още учи	52	48
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	71	29
Мениджъри	73	27
Други бели якички	66	34
Ръчни работници	60	40
Лица на къщите	53	47
Безработни	52	48
Пенсионери	67	33
Студенти	52	48
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	54	46
От време на време	60	40
Почти никога/никога	67	33
Изображение на Европейския парламент
Положително	78	22
Неутрален	56	44
Отрицателно	59	41

5.2. Европейски избори

Значението на гласуването на европейските избори намаля от април до май 2022 г., като по-малко от половината от гражданите (46 %) сега отдават голямо значение на гласуването (-13 процентни пункта). Около четирима от десет души (39 %, + 8 процентни пункта) казват, че гласуването на тези избори е от средно значение, докато 14 % (+ 5 процентни пункта) казват, че то е от ниско значение за тях.

Анализът на дългосрочните тенденции показва, че настоящите цифри съответстват на резултатите преди последните избори за Европейски парламент. В еквивалентен срок (около 18 месеца преди изборите) 42 % са отдавали голямо значение на гласуването през септември-октомври 2017 г., като са нараснали до 49 % през април 2018 г. (година преди последните избори). Това показва, че настоящият резултат (46 % с голямо значение) е в съответствие с предишни резултати и че цифрата за април-май 2022 г. (59 %) обикновено е висока.

Октомври/ноември 2022 г. Април/май 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 Общо „Високо значение“ (8—10) Общо „Средно значение“ (4—7) Общо „малко значение“ (1—3) Не знам QA22a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което няма никакво значение за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (% — ЕС-27) В 15 държави членки мнозинството от респондентите отдават голямо лично значение на гласуването на изборите за Европейски парламент, като най-голям дял се наблюдава в Дания (71 %), Швеция (68 %), Ирландия и Нидерландия (и двете по 63 %). В останалите 12 държави членки мнозинството е на мнение, че гласуването на изборите за Европейски парламент е от средно значение. Респондентите най-вероятно ще кажат това в Словакия (51 %), Румъния (49 %), Италия и Хърватия (47 %).

Общо „Високо значение“ (8—10) Общо „Средно значение“ (4—7) Общо „малко значение“ (1—3) Не знам QA22a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което няма никакво значение за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (%) В девет държави най-малко един на всеки пет респонденти отдава слабо значение на гласуването на европейските избори, като най-голям дял се наблюдава в Чехия (31 %), Естония (29 %) и Кипър (25 %).

Делът на респондентите в ЕС, които казват, че гласуването на изборите за Европейски парламент е важно за тях лично, е намалял с 13 процентни пункта от април-май 2021 г. насам. Той също така е намалял във всяка страна, с изключение на Австрия, Швеция и Нидерландия, където е останала стабилна. Всъщност в 17 държави спадът е бил най-малко десет процентни пункта, като най-голям е спадът в Словения (36 %, -27 процентни пункта), Малта (43 %, -25 процентни пункта) и Франция (40 %, -61 процентни пункта).

В резултат на тези промени средно (а не високо) значение се превърна в доминиращо мнение в 11 държави.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA22a Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което няма никакво значение за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (% — общо „Високо значение“)

Две трети (67 %) от анкетираните заявяват, че за тях е от голямо значение лично да гласуват на национални избори (-5 процентни пункта от април до май 2022 г.). Една четвърт (25 %, + 3 процентни пункта) казват, че това е от средно значение за тях, докато 7 % (+ 2 процентни пункта) казват, че е от ниско значение.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 Общо „Високо значение“ (8—10) Общо „Средно значение“ (4—7) Общо „малко значение“ (1—3) Не знам QA22b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата държава)? (% — ЕС-27)

Мнозинството от анкетираните във всяка страна казват, че гласуването на национални избори е от голямо значение за тях, въпреки че пропорциите варират от 95 % в Швеция, 91 % в Дания и 87 % в Нидерландия до 49 % в Белгия и 50 % както в България, така и в Румъния. Има девет държави, в които най-малко една на всеки десет заявява, че гласуването на тези избори е от ниско значение за тях, водени от Кипър, Белгия (и двете 13 %), България, Естония и Франция (всички 12 %).

Във всяка държава е по-вероятно респондентите да отдават голямо значение на гласуването на национални избори, отколкото на изборите за ЕС, но различията варират значително. Най-ниските разлики се наблюдават в Румъния (национален 50 %, ЕС 41 %), Белгия (49 % на национално равнище, ЕС 38 %), Унгария (национален 65 %, ЕС 52 %), Ирландия (77 % на национално равнище, ЕС 63 %) и Люксембург (68 % на национално равнище, ЕС 54 %). Най-големите разлики се наблюдават в Чехия (националната държава 64 %, ЕС 28 %), Словакия (58 % на национално равнище, ЕС 26 %), Латвия (граждански 70 %, ЕС 39 %) и Финландия (81 % на национално равнище, ЕС 50 %).

В сравнение с април-май 2022 г. респондентите са по-склонни да отдават голямо значение на гласуването на националните избори в Латвия (70 %, + 8 процентни пункта), Нидерландия (87 %, + 4 процентни пункта), Гърция (74 %, + 3 процентни пункта) и Австрия (68 %, + 3 процентни пункта). Делът е намалял в 17 държави, най-вече Малта (64 %, -17 процентни пункта), България (50 %, -13 процентни пункта), Словения (66 %, -13 процентни пункта) и Белгия (49 %, -12 процентни пункта). Резултатите остават стабилни в шест държави.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA22b И колко важно или не е за вас да гласувате на националните избори в (Нашата държава)? (% — общо „Висока „Внос“)

Социално-демографският анализ показва, че по-възрастните респонденти, тези с най-високо образование, мениджърите и тези с най-малко финансови затруднения е най-вероятно да придадат голямо значение на гласуването в ЕС и на националните избори, като най-големите различия са свързани с образователното равнище и финансовото положение. Например 52 % от хората с най-малко финансови затруднения оценяват гласуването на европейските избори като изключително важно, в сравнение с 30 %, които изпитват най-големи финансови затруднения.

Положителният имидж на ЕС или на Европейския парламент е свързан с голямо значение при гласуването. Например тези, които имат положителен имидж на ЕС, е по-вероятно да оценят гласуването на всеки вид избори като изключително важни за тях. Освен това тези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС, е по-вероятно да отдават голямо значение на гласуването на европейските избори, отколкото тези, които смятат, че гласът им не е от значение (64 % спрямо 30 %).

QA22 Моля, кажете колко важно или не е за Вас лично да гласувате на европейските избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, когато 1 означава, че гласуването е нещо, което няма никакво значение за вас, а 10 означава, че гласуването е нещо, което считате за съществено или ключово задължение за вас като гражданин. Останалите числа показват нещо между тези две позиции. (%)

Европейски избори	Национални избори
Общо „високо значение“ (8—10)	Общо „Средно значение“ (4—7)	Общо „Малко значение“ (1—3)	Общо „високо значение“ (8—10)	Общо „Средно значение“ (4—7)	Общо „малко значение“ (1—3)
ЕС 27	46	39	14	67	25	7
Пол
Мъж	46	39	15	68	25	7
Жена	46	40	13	67	26	6
Възраст
15—24	42	43	13	59	31	8
25—39	45	40	14	66	27	7
40—54	45	40	15	65	26	8
55+	48	37	14	72	22	6
Образование (края на)
15—	38	43	18	59	29	11
16—19	42	41	17	62	30	8
20+	55	34	11	78	17	5
Все още учи	47	40	11	64	27	7
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	53	34	13	73	21	6
Мениджъри	59	34	7	81	16	2
Други бели якички	48	40	11	68	26	5
Ръчни работници	39	44	17	58	33	9
Лица на къщите	33	46	19	53	35	11
Безработни	32	42	26	52	31	16
Пенсионери	49	36	15	72	21	6
Студенти	47	40	11	64	27	7
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	30	42	27	50	33	16
От време на време	40	45	14	58	34	7
Почти никога/никога	52	35	12	74	20	6
Образът на ЕС
Общо „положително“	64	31	5	80	16	3
Неутрален	33	50	16	56	35	8
Общо „отрицателно“	26	38	35	51	31	18
Гласът ми е от значение в ЕС
Общо Съгласен	64	33	3	79	19	1
Пълно несъгласие	30	45	24	56	31	12
Изображение на Европейския парламент
Положително	67	29	4	82	16	1
Неутрален	36	48	15	61	32	6
Отрицателно	31	37	32	56	29	15

Малко над половината от гражданите на ЕС (54 %) заявяват, че се интересуват от следващите европейски избори, които ще се проведат през май 2024 г. Това включва 14 %, които казват, че са „много заинтересовани„и 40 %, които са „донякъде заинтересовани“. Повече от четирима от всеки десет (45 %) заявяват, че не са много или изобщо не са заинтересовани.

Тези констатации са много сходни с тези, наблюдавани през есента на 2017 г. (EB88.1), в еквивалентно време преди последните европейски избори през 2019 г.

(Окт/ноември 2022 г. — септември/октомври 2017 г.) Не е много интересно 30 (+ 4) Изобщо не се интересуват 15 (-2) Не знам 1 (-1) Много заинтересован 14 (-3) Донякъде заинтересован 40 (+ 2) QA21 Следващите европейски избори ще се проведат през май 2024 г. Какъв интерес или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС-27)

Съществуват големи различия между държавите членки по отношение на пропорциите, които се интересуват от следващите европейски избори. Повече от шест от десет респонденти заявяват, че се интересуват от Малта (71 %), Ирландия, Нидерландия (и двете 66 %), Люксембург, Швеция (64 %) и Германия (61 %). В другата крайност по-малко от четирима от десет респонденти се интересуват от Чехия, Словакия (27 %), Естония (37 %) и Франция (39 %).

В сравнение с констатациите, наблюдавани през есента на 2017 г., интересът към следващите европейски избори се е увеличил в десет държави членки, най-вече в Гърция (56 %, + 14 процентни пункта), Хърватия (56 %, + 9 процентни пункта) и Португалия (49 %, + 9 процентни пункта). Лихвата е намаляла в десет държави, като най-голямо намаление се наблюдава във Финландия (53 %, -14 процентни пункта), Естония (37 %, -13 процентни пункта) и Нидерландия (66 %, -13 процентни пункта). Резултатите са стабилни в останалите седем държави членки.

Септември/октомври 2017 Октомври/ноември 2022 г. Еволюция Oct/Nov 2022 — Sep/Oct 2017 QA21 Следващите европейски избори ще се проведат през май 2024 г. Какъв интерес или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — общо „лихвени“)

Социално-демографският анализ показва големи различия по образователно равнище и финансови затруднения. Интересът към следващите европейски избори варира от 63 % сред тези, които са напуснали образованието на възраст 20 или повече години, до 43 % сред тези, които са напуснали образованието си до 15-годишна възраст.

Повече от половината (57 %) от хората с най-малко финансови затруднения заявяват, че се интересуват от следващите европейски избори, в сравнение с 36 %, които изпитват най-големи финансови затруднения. Мениджърите (68 %) са по-склонни да се интересуват от други социално-професионални категории.

По-младите респонденти са малко по-малко заинтересовани от следващите европейски избори, отколкото по-възрастните респонденти (48 % от лицата на възраст между 15 и 24 години спрямо 53 %—55 % в по-възрастните групи).

Интересът към следващите европейски избори е по-висок сред респондентите, чийто имидж на Европейския парламент е положителен (79 % спрямо 33 % от тези, чийто имидж е отрицателен), тези, които са съгласни, че гласът им е от значение в ЕС (72 % спрямо 37 %, които не са съгласни) и тези, които следват европейската политика (70 % спрямо 32 %, които не го правят). Седем от десет (71 %) от гласувалите на последните европейски избори заявяват, че се интересуват от следващите, в сравнение с 26 % от тези, които не са гласували за последен път.

QA21 Следващите европейски избори ще се проведат през май 2024 г. Какъв интерес или не бихте казали, че сте на тези избори? (% — ЕС)

Общо „Интересирани“	Общо „Не се интересувам“
ЕС-27	54	45
Възраст
15—24	48	50
25—39	53	46
40—54	54	45
55+	55	44
Образование (края на)
15—	43	56
16—19	51	48
20+	63	36
Все още учи	53	45
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	61	39
Мениджъри	68	32
Други бели якички	57	42
Ръчни работници	47	52
Лица на къщите	41	58
Безработни	42	57
Пенсионери	54	45
Студенти	53	45
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	36	63
От време на време	51	48
Почти никога/никога	57	42
Образът на ЕС
Общо „положително“	73	26
Неутрален	41	58
Общо „отрицателно“	27	72
Гласът ми е от значение в ЕС
Общо Съгласен	72	27
Пълно несъгласие	37	62
Гласувани на последните избори за Европейски парламент
Да	71	28
Не	26	73
Изображение на Европейския парламент
Положително	79	20
Неутрален	44	55
Отрицателно	33	67
Следете европейската политика
Следвайте	70	30
Не следвайте	32	66

Респондентите бяха запитани кога смятат, че следващите избори за Европейски парламент ще се проведат в тяхната страна. Един на всеки четирима граждани (25 %) е дал правилния отговор от май 2024 г., докато четирима от всеки десет (41 %) са дали неправилен отговор, най-често като са дали грешния месец през 2024 г. (13 %) или са посочили дата през 2023 г. (11 %). Един от всеки трима респонденти (34 %) заяви, че не знае.

Тази година/По-късно тази година/през 2022 г. 1 Не знам 34 Други/Друга дата 10 За три години/през 2025 г. 6 Следващата година/през 2023 г./всеки месец през 2023 г. 11 През май 2024 г. 25 За две години/през 2024 г./всеки месец през 2024 г., с изключение на май 13 (Октомври/ноември 2022 г.) QA20 Според Вас кога ще се проведат следващите избори за Европейски парламент тук (Нашата държава)? (% — ЕС-27) Съществуват големи различия между държавите членки по отношение на дела на респондентите, които са в състояние да определят правилно графика на следващите избори за Европейски парламент. Респондентите най-вероятно знаят правилния отговор в Малта (51 %), Унгария (42 %), Люксембург и Белгия (39 %). Най-ниските проценти, даващи правилния отговор, се наблюдават във Франция (9 %), Португалия (12 %), Испания (13 %) и Гърция (15 %).

Голяма част от респондентите дават неправилен отговор в Швеция (59 %), Гърция (57 %), Хърватия и Нидерландия (56 %), докато респондентите най-вероятно заявяват, че не знаят в Португалия (62 %) и Франция (57 %).

Общо „Коректен отговор“ Общо „неправилен отговор“ Не знам QA20 Според Вас кога ще се проведат следващите избори за Европейски парламент тук (Нашата държава)? (%)

В социално-демографския анализ мъжете са малко по-склонни от жените да определят правилно графика на следващите избори за Европейски парламент (27 % спрямо 23 %). Респондентите на възраст 25—39 години (29 %) и 40—54 (27 %) са по-склонни да дадат правилен отговор, отколкото тези на възраст 15—24 години (21 %) или 55+ (22 %).

Тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години (29 %), е по-вероятно да знаят момента на следващите избори за Европейски парламент, отколкото тези, които са напуснали на възраст 16—19 години (25 %) или на 15-годишна възраст или преди (17 %).

Служителите с бели якички (32 %), мениджърите (31 %) и самостоятелно заетите лица (30 %) са по-склонни да дадат правилен отговор, особено в сравнение с домакините (13 %).

Познаването на графика на следващите избори за Европейски парламент е по-високо сред респондентите, гласували на последните избори за Европейски парламент (31 % спрямо 16 % от тези, които не са гласували), както и сред тези, които възнамеряват да гласуват на следващите избори (29 % спрямо 12 % от тези, които не възнамеряват да гласуват). Правилните познания също са по-високи сред онези, които имат положителен имидж на Европейския парламент (32 % спрямо 22 % от тези с неутрален имидж и 19 % с негативен имидж), както и тези, които следват европейската политика (31 % спрямо 16 %, които не го правят).

QA20 Според Вас кога ще се проведат следващите избори за Европейски парламент тук (Нашата държава)? (% — ЕС)

Общо „Коректен отговор“	Общо „неправилен отговор“	Не знам
ЕС 27	25	41	34
Пол
Мъж	27	42	31
Жена	23	40	37
Възраст
15—24	21	38	41
25—39	29	41	30
40—54	27	44	29
55+	22	41	37
Образование (края на)
15—	17	39	44
16—19	25	42	33
20+	29	42	29
Все още учи	22	38	40
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	30	42	28
Мениджъри	31	41	28
Други бели якички	32	42	26
Ръчни работници	26	44	30
Лица на къщите	13	41	46
Безработни	17	37	46
Пенсионери	20	41	39
Студенти	22	38	40
Гласувани на последните избори за Европейски парламент
Да	31	42	27
Не	16	42	42
Изображение на Европейския парламент
Положително	32	43	25
Неутрален	22	40	38
Отрицателно	19	45	36
Вероятност за гласуване на следващите избори за Европейски парламент
Вероятно	29	43	28
Не е вероятно	12	37	51
Следете европейската политика
Следвайте	31	44	25
Не следвайте	16	38	46

Вероятността за гласуване на следващите европейски избори е намаляла леко от април до май 2022 г., като 67 % (-4 процентни пункта) от гражданите заявяват, че е вероятно да гласуват на такива избори, ако се проведат следващата седмица. Малко под един на всеки пет (18 %, + 4 процентни пункта) казват, че е малко вероятно да гласуват, докато 14 % (+ 1 процентен пункт) санеутра28 Отговорите са дадени по скала от 1 до 10, т.е. по десетточкова скала, където „1„означава „по никакъв начин„и „10„означава „много вероятно“ и тези резултати са групирани, както следва: вероятно (7—10), неутрален (5—6), не е вероятно (1—4). л. Това леко намаление следва голямо увеличение между ноември и декември 2021 г. (58 %) и април-май 2022 г. (71 %).

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 Общо „Харесва ми“ (7—10) Общо „Неутрално“ (5—6) Общо „Не е вероятно“ (1—4) Не отговарят на условията за гласуване (Spontaneous) Предпочитам да не отговарям (Spontaneous) Не знам QA28 Ако следващите избори за Европейски парламент се проведат следващата седмица, колко вероятно е да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (% — ЕС-27) Мнозинството от респондентите във всяка държава членка заявяват, че е вероятно да гласуват на европейските избори, ако се проведат следващата седмица, въпреки че дяловете варират от 85 % в Швеция, 83 % в Нидерландия и 82 % в Дания, 49 % в Естония, 51 % в Кипър и 52 % в Словакия.

Най-голям дял от анкетираните, които твърдят, че няма да гласуват, се наблюдават в Кипър (32 %), Чехия, Естония (31 %) и Франция (30 %).

В три държави се наблюдава увеличение на дела, който твърди, че е вероятно да гласуват на европейските избори, ако се проведат следващата седмица: Гърция (75 %, + 6 процентни пункта), Австрия (68 %, + 4 процентни пункта) и Латвия (66 %, + 4 процентни пункта). Делът е намалял в 19 държави членки, като спадът е над 10 процентни пункта в Словения (56 %, -14 процентни пункта), Естония (49 %, -12 процентни пункта), Кипър (51 %, -12 процентни пункта) и Франция (57 %, -11 процентни пункта). Резултатите остават стабилни в останалите пет държави.

Април/май 2022 г. Октомври/ноември 2022 г. Evolution Oct/Nov 2022 — Apr/May 2022 QA28 Ако следващите избори за Европейски парламент се проведат следващата седмица, колко вероятно е да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (%-Общо вероятно)

Възрастта, образователното равнище и финансовото положение осигуряват основните различия в социално-демографския анализ. Хората на възраст между 15 и 24 години е по-малко вероятно да кажат, че ще гласуват на европейските избори (55 %), докато тези на възраст над 55 години са най-склонни да кажат, че ще гласуват (70 %). Тези, които са завършили образование на възраст 20 или повече години (78 %) са много по-склонни да кажат, че ще гласуват, отколкото тези, които са завършили образование в по-млада възраст, и особено тези, които са завършили 15 или по-млади години (58 %).

Анализът също така показва, че колкото по-малко финансови затруднения изпитва респондентът, толкова по-вероятно е те да кажат, че ще гласуват. По-конкретно 73 % с най-малко трудности заявяват, че е вероятно да гласуват, в сравнение с 48 % с най-големи трудности. Мениджърите (80 %) са по-склонни да кажат, че биха гласували, отколкото други социално-окупационни групи, особено домакините (54 %) и безработните респонденти (55 %).

Респондентите, които често говорят по европейски политически въпроси (83 %), са по-склонни да гласуват, ако следващите избори за Европейски парламент се проведат следващата седмица, отколкото тези, които говорят за това от време на време (73 %) или никога (48 %). Респондентите, които следват европейската политика, също са по-склонни да кажат, че ще гласуват, отколкото тези, които не го правят (80 % спрямо 50 %). Освен това гражданите, които смятат, че гласът им е от значение в ЕС (84 %), е по-вероятно да кажат, че ще гласуват, отколкото тези, които смятат, че гласът им не се брои (51 %).

Имиджът на Европейския парламент също оказва влияние: хората с положителен имидж са по-склонни да кажат, че ще гласуват, отколкото тези с отрицателен образ (86 % срещу 50 %).

QA28 Ако следващите избори за Европейски парламент се проведат следващата седмица, колко вероятно е да гласувате на тези избори? Моля, използвайте скала от 1 до 10, където „1„означава „не е вероятно„, а „10„означава „много вероятно“. (% — ЕС)

Общо „Не е вероятно“ (1—4)	Общо „Неутрално“ (5—6)	Общо „Харесва ми“ (7—10)
ЕС-27	18	14	67
Възраст
15—24	22	16	55
25—39	19	16	65
40—54	18	14	68
55+	17	13	70
Образование (края на)
15—	26	16	58
16—19	20	16	64
20+	12	10	78
Все още учи	18	14	59
Социално-професионална категория
Самостоятелно заети лица	16	10	74
Мениджъри	9	11	80
Други бели якички	15	14	71
Ръчни работници	22	18	60
Лица на къщите	28	17	54
Безработни	31	14	55
Пенсионери	19	11	69
Студенти	18	14	59
Трудности при плащането на сметки
През по-голямата част от времето	34	17	48
От време на време	20	18	60
Почти никога/никога	15	11	73
Обсъждане на европейски политически въпроси
Често	9	8	83
От време на време	13	14	73
Никога	32	17	48
Гласът ми е от значение в ЕС
Общо Съгласен	6	10	84
Пълно несъгласие	30	18	51
Изображение на Европейския парламент
Положително	5	8	86
Неутрален	21	18	59
Отрицателно	35	15	50
Следете европейската политика
Следвайте	9	11	80
Не следвайте	30	18	50

ЗАКЛЮЧЕНИЯ

Резултатите от настоящото проучване на Евробарометър от есента на 2022 г. показват, че нарастващите разходи за живот са основна грижа за европейските граждани и че много от тях вече са свидетели на намаляване на жизнения им стандарт.

Наред с нарастващите разходи за живот, европейците са загрижени и за бедността и социалното изключване, изменението на климата и разпространението на войната в Украйна в други страни. Само една трета от гражданите са уверени, че животът ще остане непроменен в резултат на войната в Украйна и последиците от нея.

Въпреки тези притеснения и предизвикателства има широко одобрение на подкрепата на ЕС за Украйна и на конкретните мерки, които е предприел досега. Мнозинството е удовлетворено от сътрудничеството между държавите — членки на ЕС, за справяне с последиците от войната.

В по-общ план гражданите продължават да имат положителен имидж на ЕС. Повече от шест от всеки десет европейци смятат членството в ЕС за добро, две трети казват, че членството на страната им в ЕС е важно, а мнозинството са оптимисти по отношение на бъдещето на ЕС. Приносът на ЕС за мира и стабилността се разглежда като основна полза от него и това се е увеличило по-важно през последната година.

Положителният имидж на Европейския парламент също беше поддържан, като два пъти повече граждани имат положително мнение, отколкото да имат негативен имидж. Налице е също така широка подкрепа за по-важна роля на Европейския парламент. По-специално гражданите искат Европейският парламент да продължи да защитава ценности като демокрацията, правата на човека и свободата на словото и мисълта. Европейците разглеждат политическите приоритети на Европейския парламент като борбата срещу бедността и социалното изключване, общественото здраве, действията срещу изменението на климата и подкрепата за икономиката и създаването на нови работни места.

С наближаването на изборите за Европейски парламент през 2024 г. е важно да се наблюдават обществените възприятия за участие и ангажираност. Налице са окуражаващи равнища на интерес и ангажираност с изборите за Европейски парламент през 2024 г. и те са наравно с наблюдаваните в еквивалентното време преди изборите през 2019 г. Въпреки че само една четвърт от гражданите могат да кажат правилно кога ще се проведат следващите европейски избори, повече от половината заявяват, че се интересуват от следващите европейски избори, а около две трети казват, че вероятно ще гласуват „ако изборите за Европейски парламент се проведат следващата седмица“.

ТЕХНИЧЕСКИ СПЕЦИФИКАЦИИ

Между 12 октомври и 7 ноември 2022 г. Public Kantar проведе вълна 98.1 от проучването на Евробарометър по искане на Европейския парламент, Генерална дирекция за комуникация, отдел „Мониторинг на общественото мнение„и на Европейската комисия, Генерална дирекция за комуникация, отдел „Медиен мониторинг и Евробарометър“

Вълна 98.1 обхваща населението на съответните националности на държавите — членки на Европейския съюз, които пребивават във всяка от 27-те държави членки и са на възраст 15 и повече години.

Основният проект на извадката, приложен във всички страни и територии, е стратифициран многоетапен, случаен (вероятност). Във всяка държава рамката на извадката е първо стратифицирана по региони по NUTS и в рамките на всеки регион чрез мярка за градскост (DEGURBA). Броят на извадковите точки, избрани във всяка страта, отразява съвкупността от страта 15+. На втория етап са определени извадкови точки с вероятност, пропорционална на техния размер 0+ популация от всяка страта.

По този начин извадките представляват цялата територия на изследваните държави съгласно ЕВРОСТАТ NUTS II (или еквивалент) и според разпределението на местното население от съответните националности по отношение на метрополните, градските и селските райони.

Във всяка от избраните точки за вземане на проби на случаен принцип е изготвена начална координати и инструмент за обратно геокодиране, използван за идентифициране на най-близкия до координатата адрес. Този адрес беше начален адрес за случайната разходка. Допълнителни адреси (всеки седми адрес) бяха избрани чрез стандартни процедури за „случаен маршрут“ от първоначалния адрес. Във всяко домакинство ответникът е бил съставен на случаен принцип. Подходът към подбора на случаен принцип е обусловен от размера на домакинството. Например за домакинства с двама 15+ членове сценарият е използван за избор на информатора (лицето, отговарящо на въпросника за проверка) или на другия отговарящ на условията член в домакинството. За домакинствата с трима 15+ членове сценарият се използва за избор на информатора (1/3 от времето) или на другите двама членове, отговарящи на условията в домакинството (2/3 от времето). Когато другите двама членове са били избрани, интервюиращият е бил посъветван да поиска най-младият или най-възрастният. Сценарият на случаен принцип ще присвои селекцията на най-младия или най-стария с еднаква вероятност. Този процес продължава за четирима 15+ членове на домакинството — на случаен принцип питат за най-малките, вторите най-млади и най-възрастните. За домакинствата с пет 15+ члена се връщаме към правилото за последния рожден ден. Ако не е бил осъществен контакт с някого в домакинството или ако избраният респондент не е бил на разположение (заето), интервюиращият е посетил същото домакинство до три допълнителни пъти (общо четири опита за контакт). Интервюиращите никога не посочват, че проучването се провежда предварително от името на Европейския парламент или на Европейската комисия; те могат да предоставят тази информация, след като проучването приключи, при поискване.

Фазата на набиране на персонал е малко по-различна във Финландия и Швеция. В тези държави беше подбрана извадка от адреси в рамките на всяка точка за вземане на проби от адреса или регистъра на населението (във Финландия подборът не се извършва във всички извадкови точки, но в някои от тях се очаква процентът на отговорилите да се подобри). Изборът на адреси се извършва по случаен начин. След това домакинствата са се свързали по телефона и са били наети да участват в проучването. В Нидерландия се използва извадка с двойна рамка RDD (мобилни и стационарни номера), тъй като няма изчерпателен регистър на населението с налични телефонни номера. Изборът на числа в двата кадъра се извършва по случаен начин, като всяко число получава еднаква вероятност за избор. За разлика от Швеция и Финландия, пробата е без клъстер.

ДЪРЖАВИ	INSTITUTES	N ИНТЕРВЮТА	FlELDWORK DATES	НАСЕЛЕНИЕ 15+	ДЯЛ ЕС-27
ДА БЪДЕ	Белгия	Мобиел Център Пазарни проучвания	1073	12/10/2022	01/11/2022	9619330	2,53 %
БГ	България	Kantar TNS BBSS	1033	12/10/2022	25/10/2022	5917534	1,56 %
CZ	Чехия	СТЪБЛО/МАРКА	1003	12/10/2022	07/11/2022	8982036	2,36 %
DK	Дания	Мантъл Дания (Kantar Public)	1003	12/10/2022	01/11/2022	4891261	1,29 %
ДЕ	Германия	Kantar Deutschland	1500	12/10/2022	31/10/2022	71677231	18,87 %
EE	Естония	Кантар Ести	1006	13/10/2022	31/10/2022	1111597	0,29 %
IE	Ирландия	Б & Изследвания	1006	13/10/2022	26/10/2022	4005909	1,05 %
ЕЛ	Гърция	Кантар Гърция	1009	12/10/2022	25/10/2022	9167896	2,41 %
ES	Испания	TNS Investigacion de Mercados y мнение	1018	13/10/2022	25/10/2022	40639381	10,70 %
FR	Франция	ESP-Leaderfield	1002	12/10/2022	25/10/2022	55700114	14,66 %
HR	Хърватия	Хендал	1007	12/10/2022	25/10/2022	3461468	0,91 %
1T	Италия	TestPoint Италия	1027	12/10/2022	21/10/2022	51599668	13,58 %
CY	Реп. на Кипър	Cymar Market Research	505	12/10/2022	16/06/2022	752304	0,20 %
LV	Латвия	Kantar TNS Латвия	1031	12/10/2022	26/10/2022	1590245	0,42 %
LT	Литва	Norstat LT	1002	12/10/2022	31/10/2022	2373312	0,62 %
ЛУ	Люксембург	TNS llres	507	12/10/2022	26/10/2022	533335	0,14 %
HU	Унгария	Кантар Хофман	1043	12/10/2022	25/10/2022	8313539	2,19 %
MT	Малта	Misco Intematipnal	507	12/10/2022	03/11/2022	446788	0,12 %
NL	Нидерландия	Кантар Холандия	1010	12/10/2022	27/10/2022	14763684	3,89 %
В	Австрия	Das Öterreichische Gallup Institut	1008	12/10/2022	25/10/2022	7647176	2,01 %
PL	Полша	Изследователски колектив	1014	13/10/2022	25/10/2022	31982941	8,42 %
PT	Португалия	Marktest — Маркетинг, Organizaçao e Formaçao	1028	12/10/2022	27/10/2022	8915624	2,35 %
РО	Румъния	Centrul Pentru Sudierea Opiniei si Pietei (CSOP)	1058	12/10/2022	25/10/2022	16174719	4,26 %
SI	Словения	Медиана Доу	1002	12/10/2022	02/11/2022	1791246	0,47 %
SK	Словакия	MNFORCE	1004	12/10/2022	25/10/2022	4591487	1,21 %
FL	Финландия	Taloustutkimus Oy	1006	12/10/2022	31/10/2022	4672932	1,23 %
SE	Швеция	Мантъл Швеция (Kantar Public)	1019	12/10/2022	01/11/2022	8541497	2,25 %
ОБЩО ЕС-27	26431	12/10/2022	07/11/2022	379864254	100,00%
* Трябва да се отбележи, че общият процент, посочен в тази таблица, може да надвишава 100 % поради закръгляване.

Режим на интервюиране по държави

Интервютата бяха проведени чрез интервюта лице в лице или физически в домовете на хората, или чрез дистанционно видео взаимодействие на съответния национален език Интервюта с дистанционно видео взаимодействие („онлайн лице в лице“ или CAVI, компютърно подпомагано видеоинтервю, бяха проведени само в Чехия и Дания.)За всяка страна се извършва сравнение между откликващата извадка и Вселената (т.е. общото население в страната). Теглата се използват, за да съответстват на отговарящата проба с Вселената по пол по възраст, регион и степен на урбанизация. За европейските оценки (т.е. средната стойност за ЕС) се прави корекция на теглата на отделните държави, като те се претеглят нагоре или надолу, за да се отразят техните 15+ население като дял от населението на ЕС 15+.

Честота на отговор

Процентът отговори се изчислява, като общият брой на пълните интервюта се раздели на броя на всички посетени адреси, с изключение на тези, които не отговарят на условията за допустимост, но включително тези, за които допустимостта е неизвестна. За вълна 98.1 от проучването EUROBAROMETER процентите на отговори за държавите от ЕС-27, изчислени от Kantar Public, са:

Граници на грешката

На читателите се напомня, че резултатите от изследването са оценки, чиято точност, при равни условия, се основава на размера на извадката и на наблюдавания процент. При извадки от около 1000 интервюта реалните проценти варират в рамките на следните доверителни граници:

Статистически маржове, дължащи се на процеса на вземане на проби
(при 95 % ниво на доверие)
различни размери на извадката са в редове	различни наблюдавани резултати са в колоните
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %
N = 50	6,0	8,3	9,9	11,1	12,0	12,7	13,2	13,6	13,8	13,9	N = 50
N = 500	1,9	2,6	3,1	3,5	3,8	4,0	4,2	4,3	4,4	4,4	N = 500
N = 1000	1,4	1,9	2,2	2,5	2,7	2,8	3,0	3,0	3,1	3,1	N = 1000
N=1500	1,1	1,5	1,8	2,0	2,2	2,3	2,4	2,5	2,5	2,5	N=1500
N = 2000 Г.	1,0	1,3	1,6	1,8	1,9	2,0	2,1	2,1	2,2	2,2	N = 2000 Г.
N = 3000	0,8	1,1	1,3	1,4	1,5	1,6	1,7	1,8	1,8	1,8	N = 3000
N = 4000	0,7	0,9	1,1	1,2	1,3	1,4	1,5	1,5	1,5	1,5	N = 4000
N = 5000	0,6	0,8	1,0	1,1	1,2	1,3	1,3	1,4	1,4	1,4	N = 5000
N = 6000	0,6	0,8	0,9	1,0	1,1	1,2	1,2	1,2	1,3	1,3	N = 6000
N = 7000	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,1	1,1	1,1	1,2	1,2	N = 7000
N=7500	0,5	0,7	0,8	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	1,1	N=7500
N = 8000	0,5	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,1	1,1	1,1	N = 8000
N = 9000	0,5	0,6	0,7	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	1,0	N = 9000
N = 10000	0,4	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	1,0	1,0	1,0	N = 10000
N = 11000	0,4	0,6	0,7	0,7	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	0,9	N = 11000
N = 12000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,8	0,8	0,9	0,9	0,9	0,9	N = 12000
N = 13000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,9	0,9	N = 13000
N = 14000	0,4	0,5	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	0,8	N = 14000
N = 15000	0,3	0,5	0,6	0,6	0,7	0,7	0,8	0,8	0,8	0,8	N = 15000
5,00 %	10,00 %	15,00 %	20,00 %	25,00 %	30,00 %	35,00 %	40,00 %	45,00 %	50,00 %
95,00 %	90,00 %	85,00 %	80,00 %	75,00 %	70,00 %	65,00 %	60,00 %	55,00 %	50,00 %

Глобалната поликризис представя на гражданите множество, дълбоки предизвикателства. Проучването на Евробарометър на Европейския парламент от есента на 2022 г. ясно ги посочва и показва значителното въздействие на кризата, свързана с разходите за живот, върху ежедневния живот. Въпреки тези опасения обаче подкрепата за ЕС остава висока. В целия Европейски съюз гражданите призовават Европейския парламент да защитава демокрацията, да защитава правата на човека и свободата на мисълта. Те също така искат тя да даде приоритет на борбата срещу бедността и социалното изключване, „общественото здраве„, „действията срещу изменението на климата„и „подкрепата за икономиката“.

Проучването беше проведено от KANTAR PUBLIC във всички 27 държави — членки на ЕС, от 12 октомври до 7 ноември 2022 г. 26 431 интервюта бяха проведени предимно лице в лице и при необходимост приключиха с видео режим, като резултатите от ЕС бяха претеглени съобразно размера на населението във всяка държава.

За повече информация относно пълното проучване сканирайте QR кода:

ПУБЛИКАЦИЯ НА ЗВЕНОТО ЗА НАБЛЮДЕНИЕ НА ОБЩЕСТВЕНОТО МНЕНИЕ

ГЕНЕРАЛНА ДИРЕКЦИЯ „КОМУНИКАЦИЯ“

ЕВРОПЕЙСКИ ПАРЛАМЕНТ

dgcomm-pom@ep.europa.eu

europa.eu/eurobarometer

EB042EP

НОМЕР НА КАТАЛОГА: QA-CE-22—009-EN-N

ISBN: 978—92—848—0015—5

ISSN: 2529—6973

КАКВО Е ТОВА? 10.2861/732690

© Европейски съюз, 2022 г.